Průběžná zpráva ke stavu realizace „Komunitního plánu sociálních služeb na Jesenicku na období let 2007 až 2010“

Zpracoval: Jiří Kovalčík
V Jeseníku 4.7.2008

Úvod
	Komunitní plán sociálních služeb na Jesenicku na období let 2007 až 2010 je dokument, který byl vytvořen za pomoci metody komunitního plánování a byl schválen všemi obcemi okresu Jeseník. Proto se po sestavení přistoupilo k jeho realizaci (někdy se používá také pojem implementace). Výchozím bodem byla situace, kdy na realizační fázi nebyl zpracován projekt a proto se všechny kroky k naplnění komunitního plánu dělaly za využití dobrovolnosti všech subjektů i osob zapojených do komunitního plánování bez nároku na finanční ohodnocení. Zato jim patří poděkování. 

Realizace Komunitního plánu
	Jako první krok před naplňováním komunitního plánu byla potřeba zajistit jeho schválení v jednotlivých obcích okresu Jeseník, protože plánovacím územím byl celý okres. Vzhledem k rozsáhlosti okresu a zaneprázdněnosti představitelů zejména menších obcí se proces schvalování natáhl na téměř tři čtvrtě roku. V současnosti ale můžeme konstatovat, že se podařilo schválit komunitní plán ve všech dvaceti čtyřech obcích okresu Jeseník. Prvním bylo město Jeseník, které jej schválilo na zastupitelstvu dne 17.6.2007. S realizací se však na schválení ve všech obcích nečekalo. V době ukončení projektu „Podpora realizace komunitního plánování sociálních služeb v Olomouckém kraji“ jsme se dostali do situace, kdy jsme neměli zajištěnou návaznost na projekt a ze strany projektu jsme měly nadále zejména metodickou pomoc. Bylo potřeba zajistit udržitelnost projektu a před řídící skupinou stál problém, jak zajistit realizaci komunitního plánu. V této době se k tomuto problému postavilo velmi vstřícně město potažmo odbor sociálních věcí a zdravotnictví, který komunitní plánování dal do náplně jednoho ze svých zaměstnanců a bylo mu poskytnuto dostatečné zázemí a prostor při podpoře naplňování komunitního plánu. 
	V lednu 2008 byl zahájen proces střednědobého plánování rozvoje sociálních služeb Olomouckého kraje. Do něj se zapojili členové pracovních skupin z KPSS Jesenicko a další zástupci z naší oblasti a v rámci vytvoření sedmi pracovních skupin, které jsou rozděleny dle cílových skupin sociálních služeb, se podařilo zajistit alespoň jednoho zástupce v každé z nich. V průběhu prvních pěti měsíců proběhla jednání pracovních skupin v Olomouci a následně byly zpracovány cíle a opatření Střednědobého plánu rozvoje sociálních služeb Olomouckého kraje 2009 a 2010. 
	Souběžně s touto aktivitou byla udržena Krajská skupina komunitního plánování sociálních služeb vedená metodiky Poradenského centra sociálních služeb Olomouckého kraje, která se skládá z realizátorů komunitního plánování v jednotlivých oblastech Olomouckého kraje. Ta se schází přibližně jednou za čtvrt roku a dochází na ní k výměně zkušeností mezi jednotlivými zástupci z různých oblastí. Přínos je zejména v tom, že jednotlivé oblasti jsou v různých fázích a mohou si tak vyměnit zkušenosti včetně rizik, které v jednotlivých fázích procesu hrozí.
Řídící skupina - příprava realizační fáze a další aktivity 
	V rámci zakotvení nových pravidel bylo potřeba zpracovat v rámci realizace nové základní dokumenty. Proto byl zhotoven nový statut, který upravoval povinnosti a oprávnění jednotlivých účastníků a zároveň zakotvil novou funkci manažera, která byla vytvořena pro fázi realizace komunitního plánování. Zároveň bylo potřeba zpracovat nová pravidla pro jednání řídící skupiny a pracovních skupin. Takto vznikl nový Jednací řád, který je vnitřním předpisem řídící skupiny a pracovních skupin, který upravuje přípravu, obsah jednání, způsob usnášení a hlasování a zajišťování úkolů řídící skupiny komunitního plánování sociálních služeb.	
	Dalším důležitým prvkem při realizaci komunitního plánu je potřeba stanovení systému monitorování. Ve vztahu ke komunitnímu plánu pro oblast Jesenicka bylo potřeba zpracovat systém monitoringu pro rozvojové cíle, které popisují chybějící sociální služby a jejich zajištění, a pro stávající poskytovatele pro zjištění změn v rámci poskytovatelů sociálních služeb. Za tímto účelem byla jako první vytvořena „Pravidla pro tvorbu realizačního plánu“.  Ty slouží  k vytvoření podkladů, na jejichž základě bude monitorováno naplňování jednotlivých opatření, která jsou obsažena ve  schválené verzi komunitního plánu. Následujícím krokem bylo vytvoření „Pravidel pro tvorbu monitorovacího plánu“ včetně monitorovací tabulky, která byla rozdílná pro stávající poskytovatele a rozvojové cíle.  
Dalším krokem pro naplňování komunitního plánu, který vznikl z důvodu potřeby změn v komunitním plánu, bylo zpracování „Pravidel pro přijímání změn v Komunitním plánu sociálních služeb na Jesenicku na období let 2007 až 2010“. Potřeba takové úpravy vyplývá z několika skutečností. Žádný plán realizace nevychází přesně tak, jak se naplánoval, v průběhu času lze odůvodněně předpokládat změny ve struktuře stávajících poskytovatelů a jejich služeb, pro zajištění transparentnosti je potřeba zajistit možnost vstupu nových subjektů, existuje možnost objevení akutní potřeby a tím pádem potřeba doplnění prioritních cílů pro rozvoj sociálních služeb.
	Od září loňského roku proběhlo několik setkání a prezentací komunitního plánu. V první fázi se jednalo zejména o prezentaci na mikroregionech a některých obcích, kde bylo potřeba zajistit, aby byl schválen v jednotlivých zastupitelstvech měst a obcí regionu. Takto byl komunitní plán prezentován nejprve na Svazu měst a obcí Jesenicka, kde byla současně jednotlivým starostům předána tištěná i elektronická verze tohoto dokumentu. Následně proběhla prezentace na mikroregionu Žulovsko a konzultace při schvalování v městě  Javorníku. Následně proběhla jednání v mikroregionu Javornicko, kam byly pozváni všichni poskytovatelé sociálních služeb a zástupci města Javorník. Výstupem mělo být dohodnutí spolupráce na komunitním plánování tak, aby byli do procesu zapojeni i zástupci mikroregionu v odpovídající míře. Následně se ukázalo, že myšlenka zřízení místní skupiny je vzhledem k zaneprázdněnosti  jednotlivých účastníků obtížná. 
	V únoru 2008 se v rámci naplňování komunitního plánu uskutečnilo první setkání poskytovatelů sociálních služeb, kde byli jednotliví účastníci informování o stavu jednotlivých rozvojových cílů. Každý rozvojový cíl má osobu, která je za jeho realizaci zodpovědná. Tento člověk má na starosti jednotlivé kroky, které vedou k naplnění těchto cílů. Zde měly zodpovědné osoby možnost prezentovat aktivity, které již proběhly a případně oslovit účastníky s nabídkou spolupráce. Setkání bylo přínosné zároveň i tím, že měly poskytovatelé možnost vyměnit si mezi sebou aktuální informace, ke kterým se často neměli možnost dostat.
	Za období od září 2007 do dubna 2008 proběhly dvě konference s názvem „Na jedné lodi“. První se tématicky věnovala zejména obecně sociálním službám a dále se zaměřila na komunitní plánování na obecní i krajské úrovni. Pozitivní byla zejména účast poskytovatelů sociálních služeb, starostů a dalších zástupců úřadů a neziskových organizací, kteří měli možnost setkat se a v druhé části také společné probrat aktuální problémy, které jsou z jejich pohledu nejzásadnější. Druhá konference proběhla v dubnu 2008 a kromě komunitního plánování se ústředním tématem setkání stala problematika sociálního vyloučení. Nad konferencí měla záštitu ministryně pro lidská práva a národnostní menšiny MUDr. Džamila Stehlíková. Velký prostor získala prezentace Agentury pro sociální začleňování v romských lokalitách, která dostala Jesenicko jako jednu z dvanácti pilotních lokalit. Proběhla zde prezentace agentury a následně u kulatých stolů byly probírány i představy o působení agentury v lokalitách. V neposlední řadě dostaly jednotlivé organizace pracující s cílovou skupinou sociálně vyloučených a ohrožených sociálním vyloučením prostor pro prezentaci své činnosti. 
	V dubnu 2008 se město Jeseník rozhodlo zpracovat pro své území akční plán. V tomto procesu byly kontaktovány jednotlivé zainteresované subjekty a díky práci odboru sociálních věcí a metodika KPSS se podařilo do tohoto plánu zakomponovat velkou část aktivit z komunitního plánu a zajistit tak zabudování komunitního plánu do důležitého strategického dokumentu. Ten byl následně schválen zastupitelstvem a podařilo se do něj zakotvit podporu realizace komunitního plánování, ale také centrum veřejných služeb (zapojení se poskytovatelů sociálních služeb do tohoto centra), komunitní centrum a několik dalších potřeb v souladu s komunitním plánem.
V průběhu měsíce května se podařilo díky iniciativě místostarosty MUDr. Jiřího Staňi rozjet jednání o realizaci dvou projektů zaměřených na vzdělávání a jednoho, který by měl zajistit investiční prostředky na zřízení centra sociálních služeb, které by jednak zajistilo prostory pro některé stávající služby a jejich koncentraci na jedno místo a zároveň pomohlo rozjet nové služby v souladu s potřebami, které byly popsány v komunitním plánu. Projekt na vzdělávání by měl pomoci všem poskytovatelům sociálních služeb, kteří by si mohli touto cestou zajistit bezplatné vzdělávání pro své zaměstnance. Navíc by probíhalo převážně přímo v Jeseníku. 
V letošním roce zahájila svoji činnost agentura pro sociální začleňování v romských lokalitách, které vznikla pod záštitou ministryně pro lidská práva a národnostní menšiny MUDr. Džamily Stehlíkové. Tato agentura se sice věnuje pouze některým cílovým skupinám komunitního plánování, ale i tak skýtá možnost pomoci při realizaci některých aktivit, které by mohly podpořit naplňování komunitního plánu. 
	V rámci realizace komunitního plánu došlo k přepracování webových stránek tak, aby byly uživatelsky příjemnější a následně se domluvilo vybudování stránek zcela nových. Ty byly rozpracovány a následně spuštěny pod stránkami města Jeseník v sekci komunitní plánování a v novém designu a s lepší funkčností mohou sloužit všem zájemcům z řad poskytovatelů sociálních služeb, měst a obcí, úřadů a široké veřejnosti. 
Pracovní skupiny
	Při přechodu do realizační fáze bylo potřeba v první fázi stabilizovat strukturu pracovních skupin. Po sestavení komunitního plánu došlo k odchodu členů z pracovních skupin a bylo potřeba jejich místa zaplnit tak, aby mohly pracovat dále na realizaci naplánovaných opatření. To se s výjimkami povedlo již během měsíce září a tak mohla práce pracovních skupin na realizaci opatření s mírným zpožděním započít.
	Pracovní skupina senioři se v průběhu realizace scházela zejména v druhé polovině roku 2007 a následně se činnosti při realizaci jednotlivých opatření chopily zejména jednotlivé zodpovědné osoby. Zde se zejména projevila iniciativa některých členů a zároveň zaneprázdněnost, protože mají zpravidla komunitní plánování nad rámec své pracovní náplně.
	Pracovní skupiny zdravotně postižení a zdravotně znevýhodnění se pro fázi realizace zeštíhlila na počet pěti členů. Ani to jim však nezbránilo v pravidelném scházení. Realizace většiny cílů byla na bedrech vedoucího pracovní skupiny. Ve výsledném efektu se však nízký počet členů projevil v tom, že jeden z prioritních cílů neměl určenou zodpovědnou osobu ani subjekt, který by byl schopen jeho zastřešení. 
	Pracovní skupiny sociálně vyloučení a ohrožení sociálním vyloučením se pro fázi realizace rozrostla o nové členy a stala se tak nejpočetnější ze všech tří. Zároveň byla zvolena novou vedoucí Jana Kotková, DiS. Velký počet členů se ukázal pozitivně zejména v možnostech rozšíření informací mezi jednotlivými členy. Pracovní skupina se scházela také nejčastěji ze všech skupin. 
Stávající poskytovatelé
	V rámci monitoringu stávajících poskytovatelů byla jednotlivým poskytovatelům rozeslána tabulka, která měla sloužit k porovnání stavu poskytování sociálních služeb s realitou. Vzhledem k navráceným datům lze konstatovat, že se žádný zásadní pohyb neudál. V rámci stávajících poskytovatelů došlo v několika případech k ukončení poskytování sociálních služeb zejména v návaznosti na zákon o sociálních službách a vzhledem k náročným požadavkům došlo k nepožádání o registraci. V několika případech došlo k rozšíření služeb u stávajících poskytovatelů a to by se mělo v následujícím období projevit zejména žádostmi o zařazení nových služeb do komunitního plánu, které bude realizováno v souladu s pravidly pro přijímání změn. 
Rozvojová opatření
Společná opatření
	Prvním z průřezových cílů, které se dotýkají více cílových skupin, je zřízení občanské poradny. Potřeba tohoto typu služby vzešla z pracovní skupiny sociálně vyloučení a ohrožení sociálním vyloučením a vycházela zejména z potřebnosti této služby vzhledem ke značnému zadlužení a potřebě širokého okruhu oblastí, které by vyžadovaly poradenství. Oblast poradenství tohoto typu doposud zajišťují pouze právníci, u kterých se musí tyto služby platit. Prvním krokem pro realizaci bylo zajištění informací o občanském poradenství, jeho rozsahu a potřebnému personálnímu zajištění. Následně byly elektronicky a poté i osobně osloveni jednotliví poskytovatelé, kteří připadali v úvahu při poskytování této služby. Bohužel vzhledem k rozsahu služeb, který musí tato služba poskytovat, a personálním nárokům nebyla ochotna tuto službu realizovat žádná organizace. V následujícím období nás tak čeká potřeba nalezení subjektu, který by byl ochoten a schopen tuto službu zastřešit. 
Dalším rozvojovým cílem bylo zvýšení schopnosti poskytovatelů sociálních služeb žádat o finanční prostředky z grantů EU a státního rozpočtu, které vytvořila pracovní skupina zdravotně postižení a zdravotně znevýhodnění. Toto opatření se vzhledem k chybějícím prostředkům na realizaci komunitního plánování nepodařilo posunout ve své realizaci a v souladu s tím byl posunut harmonogram. 
Posledním opatřením, které míří na více cílových skupin včetně široké veřejnosti, je zpracování koncepce informační podpory poskytovatelů, uživatelů a osob blízkých v oblasti poskytování sociální péče v regionu s důrazem na informace o právech a povinnostech, o dostupnosti jednotlivých sociálních služeb a na informace o možnostech řešení akutní i dlouhodobé situace vyžadující sociální péči. Jak již z názvu vyplývá, jedná se o zpracování jednotné koncepce, která pomůže zajistit informovanost jednotlivých osob, aby byly schopny zjistit z více zdrojů informace dotýkají se sociální oblasti a jsou v konkrétní dané situaci potřebné. V realizaci tohoto cíle napomohla aktivita Poradenského centra sociálních služeb Olomouckého kraje, který vymezil jedné z pracovnic půl pracovního úvazku na obdobný úkol s tím, že se počítá se zřízením dispečinku, kde by se zájemci mohli dozvědět potřebné informace, pokud například nemají přístup na internet a obecně nemají dostatek informací. Prvním krokem bylo ustavení akčního týmu, jehož členové se zabývají různými oblastmi a zastupují také různé typy organizací. V současnosti je nachystána schůzka s poskytovateli odborného sociálního poradenství a následně bude zpracována koncepce informovanosti a vytvořena databáze, která bude východiskem pro zřízení dispečinku.  
Pracovní skupina senioři
Prvním prioritním cílem pracovní skupiny bylo zajištění komplexní péče pro seniory. Tvořili ji zejména dvě aktivity a to zřízení poradny pro seniory, která byla následně spojena s občanskou poradnou a zřízení dispečinku v rámci informovanosti. Druhá část bylo zajištění pečovatelské služby na území celého okresu. Prvním krokem bylo zajištění fungování pečovatelské služby Charity Javorník, která v roce 2007 nedostala žádné dotace z ministerstva práce a sociálních věcí na její provoz. Proto došlo k 1.1.2008 k předání zajištění pečovatelské služby ve Vidnavě a Velké Kraši (spoluúčast těchto obcí na provozu pečovatelské služby), kterou tam zajišťovalo do té doby Středisko pečovatelské služby Jeseník. Následně šlo o zajištění pečovatelské služby mimo obvyklou pracovní dobu. Nejprve proběhlo zmapování těchto potřeb a poté se vstoupilo do jednání s obcemi, kde by byla tato služba realizována. Následně bude jednáno o finančním zajištění ze strany zřizovatelů. Jediné místo, kde v současnosti není zajišťována pečovatelská služba a její potřeba je z důvodu poptávky objektivní, je obec Lipová-lázně. Ta se ale k této problematice staví tak, že tuto potřebu nevnímá a proto ji ani neřeší. 
	Akutní potřebou z pohledu pracovní skupiny je zajištění služeb domovu se zvláštním režimem, který je určen pro osoby s různými druhy demencí. V tomto cíli bylo realizováno již několik úspěšných kroků. Byl zjištěn předpokládaný počet klientů a následně byl osloven Domov důchodců Javorník o možnosti transformace části lůžek na tento typ zařízení. Transformace stávajícího zařízení se jeví jako nejefektivnější způsob zajištění služby. Proto bylo vstoupeno do jednání s Olomouckým krajem o tomto kroku a cíl byl zakomponován i ve Střednědobém plánu rozvoje sociálních služeb Olomouckého kraje. 
	Dalším rozvojovým cíle komunitního plánu je zajištění pobytových, ambulantních a terénních odlehčovacích služeb. V první fázi proběhlo zjišťování potřebnosti této služby. Zlaté Hory a Česká Ves nemají potřebu zřizovat odlehčovací služby. Charita Javorník nemá stabilně obsazovaná čtyři lůžka, které mají sloužit k tomuto účelu. Dvě lůžka mělo Soužití 2005, o.p.s., ti však tento typ služby pozastavili. Potřeba odlehčovacích služeb terénních vyvstala v Jeseníku a bude řešena v rámci transformace Domovou penzionu pro důchodce a Střediska pečovatelské služby, p.o.. V prní fázi budou žádat o dva lidi navíc (jednoho pro rozšíření provozní doby po večerech a o sobotách a nedělích a druhého právě pro účely terénní odlehčovací služby, ale samozřejmě ne nepřetržité). O domovince lze uvažovat až po zajištění odpovídajících prostor. Pobytové odlehčovací by podle současné poptávky byly potřeba tyk čtyři místa, ale o těch lze uvažovat po realizaci projektu, který by pomohl zřídit domov pro seniory a zajistil tak pro tento typ služeb podmínky.
Pracovní skupina zdravotně postižení a zdravotně znevýhodnění
Prvním cílem pracovní skupiny bylo zavedení programu chráněného bydlení pro osoby s mentálním a kombinovaným postižením a osoby s duševním onemocněním. Ten se skládá z programu přípravy pro život v chráněném bydlení pro osoby s mentálním a kombinovaným postižením a osoby s duševním onemocněním a následně z programu přípravy chráněného bydlení pro osoby s mentálním a kombinovaným postižením na Jesenicku. Vzhledem k tomu, že se zodpovědné osoby za toto opatření pro fázi realizace nemohli nadále podílet na komunitním plánování, tento cíl se prozatím nepodařilo začít realizovat. Přesto se podařilo prosadit do koncepce bydlení do akčního plánu města Jeseník zajištění bytů pro osoby se specifickými potřebami, což by v budoucnu mohlo vést k naplnění tohoto opatření. Je ovšem potřeba zajistit zodpovědnou osobou a následně i subjekt, který bude ochoten tento rozvojový cíl dále naplňovat.  
Druhým cílem pracovní skupiny byla podpora samostatnosti uživatelů služeb rozvojem sociálních služeb poskytovaných v přirozeném prostředí uživatele. Toto opatření se vzhledem k chybějícím prostředkům na realizaci komunitního plánu nepodařilo doposud realizovat. 
PS sociálně vyloučení a ohrožení sociálním vyloučením
	První prioritou pracovní skupiny bylo udržení stávajícího poskytovatele, občanského sdružení Darmoděj, které se jako jediné věnuje problematice cílové skupiny uživatelů omamných a psychotropních látek. To se podařilo a navíc sdružení zřídilo nové služby a to doléčovací program a terénní programy. Tím se zajistil komplex služeb, který zajišťuje efektivnější práci s klienty. Vzhledem k počtu klientů, který je dlouhodobě vysoký, se nadále jeví udržení služeb pro tuto cílovou skupinu jako velmi potřebné. 
Další naplánovanou aktivitou byla podpora terénní sociální práce, včetně jejího rozšíření, zkvalitnění, návaznosti a provázanosti poskytovaných služeb. Do června se podařilo zmapovat síť terénních pracovníků a vytipovat místa, kde je tato služba potřebná a v současnosti chybí. Podporu terénní práce na Jesenicku se podařilo také zapracovat do Individuálního projektu Olomouckého kraje. 
Poslední naplánovaný cíl pracovní skupiny bylo zajištění vzniku a provozu služby intervenčního centra, která pomáhá lidem v problematice domácího násilí. Prvním krokem bylo jednání s Olomouckým krajem o potřebě této služby v oblasti Jesenicka a hledání vhodné organizace, která by mohla tuto službu zajistit. Následně vyplynulo z jednání, že se nebude jednat o pobytová lůžka, ale o kontaktního pracovníka, který bude působit ambulantně i v terénu. Tuto službu následně zrealizovalo Poradenské centrum sociálních služeb Olomouckého kraje a v současnosti se této problematice věnuje pracovnice zaměstnaná na poloviční pracovní úvazek.   
Návazné služby 
	Výraznou potřebou v oblasti okresu Jeseník je zajištění záchranného systému, který by byl schopen zajistit pomoc v případě krize pomocí asistenta na telefonu, který by byl schopen přímo pomoci nebo zprostředkovat kontakt. Při realizaci tohoto rozvojového cíle  byly zahájeny práce na zjišťování počtu zájemců, které bude pokračovat  přibližně do konce listopadu 2008. Dále proběhly první kroky k zajištění technických informací ke komunikačním systémů a následně se bude pokračovat dle plánu zajištění této služby.
Jednou z návazných služeb, jejichž absence se jeví jako akutní, je domácí ošetřovatelská péče, která je poskytována přímo v domácnosti. V tomto cíli bylo nejprve jednáno s Marií Schlemrovou, která již tuto službu provozovala a následně se rozhodlo o realizaci služby po transformaci Domovu penzionu pro důchodce a Střediska pečovatelské služby. Doposud tuto službu realizuje pouze Charita Javorník, která zaměstnává jednu pracovnici, která je jediná na celý okres. 

Závěr
Realizace komunitního plánu není bezproblémový proces, protože na něj na rozdíl od fáze přípravy dokumentu nejsou zajištěny prostředky v rámci projektu. Přesto se už v současnosti dají najít hmatatelné výsledky ve formě zrealizovaných služeb a další potřebné služby se nacházejí v různých fázích své realizace. Pro úspěšné naplňování komunitního plánu je velmi důležitá politická podpora a také zapojení všech účastníků, kteří jsou ochotni spolupracovat na realizaci bez nároku na osobní prospěch. To se v současnosti daří a věříme, že tento trend bude pokračovat nadále.