MĚSTO JESENÍK, MĚSTSKÝ ÚŘAD JESENÍK
Odbor sociálních věcí a zdravotnictví

Sociálně demografická analýza
okresu Jeseník

Zpracoval: Mgr. Jiří Kovalčík
Zpracováno: březen 2010

1. Úvod
Sociálně demografická analýza je zpracována Odborem sociálních věcí a zdravotnictví Městského úřadu Jeseník pro řídící skupinu a pracovní skupiny v rámci komunitního plánování sociálních služeb v okrese Jeseník. Je součástí aktualizace komunitního plánu sociálních služeb a klade si za cíl přehledně zpracovat demografické údaje o území okresu Jeseník a trendy sociálního vývoje, které z nich vyplývají. Okres Jeseník je používán jako územně-správní pojem a odpovídá území, kterému je Jeseník městem s rozšířenou působností.

Obsah

1. Úvod
2. Historie Jesenicka
2.1 Nejstarší  historie
2.2 Čarodějnické procesy a rozvoj města
2.3 Za 2. světové války
2.4 Po 2. světové válce
3. Obyvatelstvo
4. Nezaměstnanost a trh práce
4.1 Nezaměstnanost
4.2 Aktivní politika zaměstnanosti
5. Sociální zabezpečení
5.1 Dávky sociální péče
5.1.1 Příspěvek na péči
5.1.2 Mimořádné výhody
5.1.3 Dávky pomoci v hmotné nouzi
5.2 Důchodové pojištění
6. Kriminalita
6.1 Trestná činnost
6.2 Občané ve výkonu trestu odnětí svobody
6.3 Kriminalita dětí a mladistvých
6.4 Sociálně právní ochrana dětí
7. Doprava
8. Sociální služby
8.1 Základní charakteristika sociálních služeb v ČR
8.2 Typologie sociálních služeb
8.3 Popis a charakteristika sociálních služeb v okrese Jeseník
9. Závěr a shrnutí
10. Zdroje
11. Přílohy

2. Historie Jesenicka
	Jesenicko je oblastí, která prošla bohatým vývojem od svého osídlení až po dnešní dobu. Nejstaršími obyvateli byli Němci, kteří osídlovali pohraničí a položili základy místním obcím a městům. Tato situace trvala v průběhu let až do druhé světové války, kdy byla nucena většina původních německých obyvatel jít na odsun. Začala se tak odvíjet nová etapa historie Jesenicka, která znamenala přistěhování nových obyvatel, kteří zde neměli historické vazby.  
2.1 Nejstarší  historie 
Město nazývané Jeseník leží na soutoku horských říček Staříče a Bělé, kudy procházejí i cesty, které jej spojují přes Ramzovské a Červenohorské sedlo s okolním světem. Soutok obou těchto řek tu vytvořil rozlehlá štěrkoviště, jež přiměla první zdejší osadníky kolem r. 1260, aby začali městu říkat Frývaldov (frei vom Walde).  
Zprvu tu vznikla ves a krátce potom i město, uváděné poprvé r. 1267. Už kolem r. 1290 bylo střediskem vikbildu, správního okrsku 10 vsí, v nichž městský fojt vykonával hrdelní právo. Počátkem 14. století město velice trpělo nájezdy loupeživých rytířů a právě z té doby (1326) se datují důležité zmínky o hamrech v blízkosti města, jichž bylo 13. Lze se domnívat, že šlo o výrobu železa dobré jakosti a počátkem 15. století s poklesem těžby rudy zanikly i hamry včetně hornických vsí a železo se kulo jen na dvou místech.
Nový rozmach těžby nejen železné rudy, nýbrž i zlata a stříbra vynesl městu r.1506 horní statut a stalo se dokonce majetkem evropsky známé podnikatelské firmy Fuggerů z Augšpurku. Ta, když rudné bohatství vytěžila, prodala město i s okolními vesnicemi r. 1547 zpět biskupství vratislavskému. V Jeseníku sídlil vrchnostenský úředník, spravující do r. 1848 oblast od Mikulovic až po Ramzovou a Filipovice. Vidina horního podnikání se ještě v 16. století rozplynula a město se chopilo skromnějšího, ale trvalejšího zdroje výživy – plátenictví. Zejména předměstí Svoboda bylo zabydleno přadláky a pláteníky, kteří hotové výrobky vyváželi do celé Evropy i nově objevených zámořských osad. Řemeslnický ráz města potvrzují i četné cechovní řády, udělené městu na rozhraní 16. a 17. století. 
2.2 Čarodějnické procesy a rozvoj města
Třicetiletá válka ukázala městu svou zlou tvář ve zvlášť hrůzné podobě. Zde totiž začala v r. 1622 série čarodějnických procesů, která si v městě a okolí vyžádala stovky obětí. Jen v Jeseníku se ví o 102 osobách, upálených na popravišti blízko cesty vedoucí do lázní. Obecný rozvrat, vnesený do všech oblastí života dlouhou válkou, jen pomalu ustupoval poklidnému rytmu řemeslnické práce ve městě. Rozdělením Slezska r. 1742 bylo místní plátenictví těžce postiženo ztrátou vývozu přes Vratislav a trvalo dlouho, než našlo náhradu na Balkáně.
Obchodních cest přes Vídeň využil r. 1822 místní podnikatel Adolf Rayman, který získal u vídeňského bankovního domu Regenhart velký úvěr a založil v Jeseníku manufakturu, jež si výrobou jemného prádla vydobyla dobré jméno v Evropě i zámoří. Spojená firma Regenhart – Rayman postupně pohltila menší konkurenty ve městě a zavedením strojového předení a tkaní i novými metodami chemického bělení v něm získala monopolní postavení.
Druhou význačnou osobností, která na sklonku feudálního období vtiskla městu svůj punc, byl Vincenc Priessnitz (1799–1851), který svou vodoléčbou získal v celé Evropě i v Americe nevídanou popularitu. Do Gräfenberku nad Jeseníkem, kde zbudoval řadu lázeňských objektů, přitahoval především šlechtice, kteří přinášeli místnímu obyvatelstvu nejen vítaný příjem, nýbrž i mnohá prospěšná kulturní zařízení. 
Roku 1850 se Jeseník stal sídlem okresního hejtmanství, spravujícího oblast od Zlatohorska po Javornicko. Koncentrace průmyslové výroby stále více přitahovala vesnické obyvatelstvo a přetvářela je v městský proletariát. Ten se vlivem sociálně demokratických snah začal organizovaně bránit stupňovanému vykořisťování v Raymannových podnicích a několika menších továrnách, k nimž přibyly r. 1890 i rukavičkárna B. Blühdorna, zaměstnávající na 400 osob. S významem města rostl i počet jeho obyvatel. Jestliže zde v r.1836 žilo 2 518 osob, pak se tento počet do r.1869 zdvojnásobil na 5 242 obyvatel. Roku 1921 čítalo město 6 722 lidí a roku 1930 tu bylo napočítáno 8 261 obyvatel.
Ustavičný růst počtu obyvatel vyžadoval řadu nových zařízení, jež ve městě citelně chyběla. Přičiněním ženského podpůrného spolku byla r.1890 zbudována nemocnice, rozšířená r.1928 o nový trakt. Nutný byl i nový vodovod (1876), když staré dřevěné vedení, instalované r.1840 z iniciativy lázeňského hosta barona Wesselényiho, se opotřebovalo. Neobyčejným dobrodiním pro město bylo železniční spojení na Hanušovice a Glucholazy, dokončené r. 1888. Malé nádraží brzy nevyhovovalo velkému provozu a bylo r. 1912 rozšířeno do nynější podoby.
Vlakovým spojením podstatně zesílil turistický ruch, cílevědomě pěstovaný od r. 1881 Moravskoslezským sudetským horským spolkem (MSSGV). Od značení turistických tras, vydávání map a vlastního časopisu „Altvater“ přecházel postupně spolek i k náročnějším činnostem – stavbám horských chat či rozhleden. Přičiněním frývaldovské sekce byla takto v roce 1899 postavena na vrcholu Zlatého chlumu (875 m) nad městem 26 m vysoká kamenná rozhledna, která dostala název Freiwaldauer Warte.  Nedostatečně bylo odedávna postaráno o školství. Více než pětitisícové město dostalo chlapeckou školu (dnešní gymnázium) až r. 1872, r. 1887 byla doplněna dívčí školou (dnes ZŠ Komenského). Nedostatek školních místností neodstranila ani obecná (1881) a měšťanská škola (1888) řádu Voršilek, které tu vybudovaly velký školní komplex s obchodní a rodinnou školou (1902). Teprve r. 1913 vzniklo v Jeseníku reformní reálné gymnázium, umístěné nouzově v chlapecké obecné škole. Výchovou učňovského dorostu se od r. 1883 obírala pokračovací škola. Za první republiky českým dětem poskytovala vzdělání skromně zařízená menšinová škola. 
2.3 Za 2. světové války
Přepad Polska a jeho porážka poskytly Německu nejen bohaté zásoby surovin, nýbrž i množství laciných pracovních sil, které byly posílány i na Jesenicko. A tak už v listopadu 1939 přišlo do kaolinových dolů ve Vidnavě 60 zajatých Poláků. Se stejnou rychlostí se na Jesenicko dostali francouzští a angličtí zajatci po pádu Francie už v červenci 1940, kdy 35 Francouzů začalo pracovat na lesní správě v Dolním Domašově a v tutéž dobu byli přidělováni četným zemědělcům na výpomoc ve žních. Největším zajateckým táborem na Jesenicku se stal bývalý teologický seminář ve Vidnavě, kde bylo umístěno koncem září 1940 asi 600 francouzských důstojníků a 100 obyčejných vojáků.Ve velmi krátké době byly vystavěny tábory v Domašově (Thomasdorf), Adolfovicích (Adelsdorf), Nýznerově (Niesnersberg), a v Račím údolí (Krebsgrundtall),  takže brzy v nich mohlo být ubytováno na 550 zajatců. 
Další příliv zajatců pro německou výrobu přineslo napadení Sovětského svazu německými fašisty v červnu 1941. Počáteční úspěchy útočníka, spojené se značnými územními zisky, mu umožnily zmocnit se většího počtu zajatců. V říjnu 1941 bylo 250 sovětských zajatců přesunuto do táborů v Domašově a na Rejvízu, ač kapacita táborů byla daleko menší. Podle neúplných statistik bylo na území Jesenicka zřízeno na 40 táborů, schopných pojmout na 3 000 zajatců. Podle týchž ne zcela spolehlivých údajů prošlo jimi za celou válku asi 6 000 zajatců, a to asi 2 500 sovětských občanů, 2 000 Angličanů, 1 000 Francouzů a 500 Poláků. Do tohoto počtu nejsou zahrnuty polští a východní dělníci, ubytování často mimo tábory, kterých mohlo být na 4 000, takže přibližný počet zajatců a dělníků, nahnaných nacistickým režimem na Jesenicko, se blížil k 10 000 lidí. K nejžádostivějším uchazečům o tyto pracovní síly patřilo komorní ředitelství v Javorníku (Jauernig). Ostatní zajatci robotovali v sedmi kamenolomech a kamenických dílnách, mezi jinými též v Baťově lomu ve Staré Červené Vodě, ve 4 továrnách, na 2 pilách a zbytek v zemědělství.
Zásadní obrat v dějinách světové války, který začal porážkou německé armády u Stalingradu v únoru 1943, se brzy projevil i v zázemí „třetí říše“. Zmatek, který se začal projevovat na všech úsecích hospodářství a veřejné správy, zasáhl i zajatecké tábory. Po četných sabotážích, provedených zajatci a cizími dělníky, se nacistické úřady rozhodly co nejčastěji zajatce přemisťovat. Postihlo to i sovětské zajatce, kteří byli v létě 1943 převezeni na práci do hornoslezských dolů. Na jejich místa přišli ještě zesláblejší rudoarmějci z Tádžikistánu, Kirgiztánu, Turkménie, Uzbekistánu, Krymu a Kubáně, k nimž se nacisté z rasistických předsudků chovali ještě hůře než k Rusům. Proto se noví osazenci táborů hned po příchodu pokoušeli uniknout, zejména z Rejvízu, kde se jim dařilo nejhůře. 
2.4 Po 2. světové válce
Konečně počátkem května 1945 osvobodila Rudá armáda Jesenicko dvěma proudy, a to přes Rejvíz a Otmuchov. Fašismus, který zaplavil tento kraj před sedmi lety, byl odtud vyhnán.Osvobození Jesenicka a Jeseníku Rudou armádou se stalo mezníkem v dějinách tohoto kraje, protože bylo počátkem zásadních sociálních, politických i národnostních změn, jimiž byla započata jeho mírová výstavba, trvající už 35. let. K nejzásadnějším změnám patřil odsun drtivé většiny německých obyvatel a dosídlení pohraničí obyvateli Československa z vnitrozemí. To znamenalo zejména úbytek kvalifikované pracovní síly a poznamenalo region na mnoho dalších let. 
V letech 1946 až 1949 zuřila v Řecku občanská válka, jenž donutila tisíce Řeků k emigraci. Díky snaze Červeného kříže shromáždit rodiny roztroušené po celé Evropě dohromady vznikla v na Jesenicku poměrně silná řecká komunita. Po uklidnění politické situace se jich část vrátila do své rodné země, ale mnoho z nich zde našlo svůj domov.
Z pohledu správního uspořádání byl po 2. světové válce nejdůležitější rok 1960, kdy se okres Jeseník spojil s okresem Šumperk. Ve stejném období docházelo ke slučování obcí, ke kterému docházelo v období komunismu na základě příkazu z centra. Proto se po roce 1989 mnoho obcí okresu opět osamostatnilo a v roce 1997 byl obnoven také okres Jeseník. To ovšem trvalo jen do roku 2002, kdy byl zrušen okresní úřad a Jeseník se stal městem s rozšířenou působností jako součást Olomouckého kraje. 

3. Obyvatelstvo
	Obyvatelstvo je soubor všech lidí obývajících určité území, resp. město. Statistické údaje o obyvatelstvu jsou jedním z nejdůležitějších demografických ukazatelů, který má výpovědní hodnotu nejen o současné situaci, ale může zároveň zachytit obecné trendy budoucího vývoje.
Graf č. 1: Počet obyvatel okresu Jeseník v letech 1991-2006

Zdroj: Český statistický úřad
	K 31. 12. 2009  v okrese Jeseník žilo celkem 41 404 obyvatel, z toho 20 560 mužů a 20 844 žen. Vývoj počtu obyvatel okresu Jeseník má již delší dobu klesající tendenci (viz graf č.1). Od roku 1990 do roku 2008 se počet obyvatel snížil o tři procenta. Ve srovnání s maximálním počtem obyvatel v roce 1994 je tento pokles ještě výraznější. Je potřeba zdůraznit, že tento pokles zapříčinil zejména odchod lidí v produktivním věku a to i z řad čerstvých absolventů škol. Klesající tendence počtu obyvatel je zapříčiněna několika faktory. Prvním a jedním z nejdůležitějších je vysoká nezaměstnanost, která se odráží v odchodu obyvatel do vnitrozemí, kde je jejich šance na získání zaměstnání podstatně větší. Dalším faktorem je obecný demografický vývoj společnosti, kdy se zmenšuje počet narozených dětí, lidí v produktivním věku a zároveň se zvyšuje počet obyvatel v postproduktivním věku a vzhledem k kvalitní zdravotní péči délka života. Mezi další faktory lze zařadit špatnou dopravní dostupnost zejména v souvislosti s izolovaností regionu, nízké mzdy a jistě i další. 
	Z pohledu výkonu státní správy (přenesená působnost) je Jeseník tzv. obcí III. stupně – obec s rozšířenou působností. Zlaté Hory a Javorník jsou pověřenými obcemi a ostatní obce jsou tzv. I. stupně. V okrese je 5 obcí, kterým je přiznám statut města. Přirozeným centrem regionu je Město Jeseník, kam je koncentrovaná většina služeb a institucí. 

Tabulka č. 1: Počet obyvatel v obcích okresu Jeseník k 31.12.2008
Obec	Počet obyvatel	z toho	
		0-14	15-64	65+	
Bělá pod Pradědem	1799	237	1333	229	
Bernartice	917	170	629	118	
Bílá Voda	308	84	196	28	
Černá Voda	616	93	423	100	
Česká Ves	2593	405	1927	261	
Hradec-Nová Ves	308	43	221	44	
Javorník	2943	396	2105	442	
Jeseník	12096	1568	8744	1784	
Kobylá nad Vidnavkou	437	69	277	91	
Lipová-lázně	2519	358	1828	333	
Mikulovice	2702	412	1891	399	
Ostružná	174	16	130	28	
Písečná	1047	159	771	117	
Skorošice	780	89	578	113	
Stará Červená Voda	675	103	487	85	
Supíkovice	711	107	522	82	
Uhelná	550	87	381	82	
Vápenná	1402	187	1059	156	
Velká Kraš	820	127	584	109	
Velké Kunětice	597	113	419	65	
Vidnava	1394	213	989	192	
Vlčice	457	90	300	67	
Zlaté Hory	4245	559	3101	585	
Žulová	1314	192	972	150	
Celkem	41404	5877	29867	5660	
Zdroj: Český statistický úřad
	Vzhledem k předpokládanému demografickému vývoji obyvatelstva lze očekávat, že bude vzrůstat počet obyvatel ve věku 65 a více let. Problematika stárnutí obyvatelstva je dnes již brána velmi vážně a svědčí o tom i vytvoření materiálu Národní program přípravy na stárnutí na období let 2008-2012. Ve spojitosti s nárůstem počtu obyvatel starších 65 let se předpokládá snižování počtu lidí v produktivním věku, ale také osob ve věku 0-14 let. (viz graf č. 2). Celkové statistiky jsou vztaženy k Olomouckému kraji a vzhledem k charakteru Jesenicka lze odůvodněně předpokládat, že nárůst počtu osob v kategorii 65 a více let bude podstatně vyšší. 

Graf č. 2: Prognóza vývoje obyvatelstva v Olomouckém kraji
 Zdroj: Český statistický úřad
4. Nezaměstnanost a trh práce
	Pracovní síla v okrese Jeseník má ve srovnání s celorepublikovým průměrem mírně nižší kvalifikaci. Lze to dát zejména do souvislosti s nízkou průměrnou mzdou a částečně také s tím, že je zájem o lidi s vyšší kvalifikací, ale není ochota je dostatečně zaplatit. Zejména z těchto důvodů se mnoho ekonomicky aktivních obyvatel s vyšší kvalifikací stěhuje za prací do větších měst, kde je jejich uplatnění podstatně větší. Zároveň je potřeba zmínit, že mnoho lidí s trvalým pobytem v okrese Jeseník za prací vyjíždí za hranice okresu i kraje.
	Pro trh práce po roce 1989 byl v první fázi mírný nárůst počtu obyvatel, po kterém následovalo pozvolné snižování, které bylo zapříčiněno zejména odchodem absolventů a obyvatel v produktivním věku mimo region. Některé obce tímto způsobem přišli až o třicet procent obyvatel. Míra evidované nezaměstnanosti dlouhodobě vysoce překračuje celorepublikový průměr. V některých měsících loňského roku byla nezaměstnanost v okrese Jeseník třetí nejvyšší v ČR. 
4.1 Nezaměstnanost
	Okres Jeseník je zároveň místem s vysokou mírou nezaměstnanosti a nabídka pracovních míst může těžko konkurovat větším městům. Navíc volná místa jsou zpravidla pro uchazeče s nižší kvalifikací. V průběhu let se zvyšuje počet cizinců, kteří se zapojují na místní trh práce. Jedná se o obyvatele z členských států EU, ale i mimo ni.

Tabulka č. 2: Vývoj míry nezaměstnanosti v letech 1996 a 2007 až 2009
	1996	2007	2008	2009	
Leden	7,2	16	12,2	13,6	
Únor	7,4	15,8	11,9	14,5	
Březen	7,4	14,3	10,6	14,6	
Duben	6,6	12,5	9,2	14,1	
Květen	5,5	11	8,3	13	
Červen	5,4	10,1	8	12,1	
Červenec	5,3	9,7	8,3	12	
Srpen	5,3	9,4	8,4	11,8	
Září	5,3	9,5	8,5	12,1	
Říjen	5,3	9	8,6	12,1	
Listopad	6	9,6	9,4	13,7	
Prosinec	7	11,1	11,5	16,9	
Zdroj: Úřad práce Jeseník
	Vývoj evidované míry nezaměstnanosti v okrese Jeseník má jednoznačně zhoršující charakter. Zejména v zimních měsících je nezaměstnanost nejvyšší v celé republice. Tento fakt ještě umocnila hospodářská krize, která donutila i stabilní a velké zaměstnavatele k propouštění. V roce 2009 se nezaměstnanost v letních měsících blížila nezaměstnanosti v zimních měsících předchozího roku. Z grafu číslo 3 lze jednoznačně vidět, že míra nezaměstnanosti je silně ovlivněna sezónní prací. Ta je spojena zejména s pomocnými pracemi na stavbách a pracemi v lese. Zároveň je potřeba zmínit, že v míře nezaměstnanosti se neprojevuji uchazeči, kteří jsou sankčně vyřazení z evidence úřadu práce. Lze tedy předpokládat, že skutečný počet nezaměstnaných je vyšší. 
Graf č. 3: Vývoj míry nezaměstnanosti v letech 1996 a 2007 až 2009

Zdroj: Úřad práce Jeseník
	Struktura nezaměstnanosti dle délky vedení v evidenci úřadu práce je vypovídajícím ukazatelem pro určení počtu osob, které jsou dlouhodobě závislí na sociálním systému. Ve všech sledovaných obdobích největší část osob v evidenci úřadu práce představuje krátkodobá nezaměstnanost do 6 měsíců (leden 2009 – 65,1 %, červenec 2009 – 54,7 % a leden 2010 – 65,6 %). V tomto případě se jedná o nezaměstnanost, která lze přičíst přechodu mezi zaměstnáními, ale také sezónnímu charakteru některých zaměstnání a profesí. Závažnější jsou však hodnoty u osob, které jsou v evidenci uchazečů o zaměstnání déle než 12 měsíců (leden 2009 – 23,2 %, červenec 2009 – 23,5 % a leden 2010 – 18,6 %). Zde se již dá mluvit o dlouhodobé nezaměstnanosti, která s sebou nese sociální, finanční a další rizika včetně postupné ztráty pracovních návyků a motivace ke hledání zaměstnání.   
Tabulka č. 3: Struktura nezaměstnanosti dle délky vedení v evidenci uchazečů o zaměstnání
	leden 2009	v %	červenec 2009	v %	leden 2010	v %	
Do 3 měsíců	1419	49,8	740	30,9	1907	49,0	
3-6 měsíců	437	15,3	569	23,8	648	16,6	
6-9 měsíců	207	7,3	377	15,7	357	9,2	
9-12 měsíců	124	4,4	147	6,1	255	6,6	
12-24 měsíců	309	10,8	279	11,7	399	10,2	
nad 24 měsíců	353	12,4	282	11,8	327	8,4	
Zdroj: Úřad práce Jeseník
4.2 Aktivní politika zaměstnanosti
	 Z pohledu aktivní politiky zaměstnanosti lze velmi pozitivně hodnotit zejména zvyšující se počet osob, které byly zaměstnány v rámci veřejně prospěšných prací nebo pro ně bylo vytvořeno společensky účelné pracovní místo. Tento nárůst v roce 2009 byl téměř dvojnásobný díky nadstandardnímu množství finančních prostředků. S ohledem na další rok však nepochybně dojde k jejich snížení. Problémem, s kterým se tyto nástroje aktivní politiky zaměstnanosti potýkají, je jejich časová omezenost a nezajištění kontinuity ve vykonávané práci. Osoby, které se podařilo tímto způsobem zaměstnat, nemají často vzhledem k vysoké nezaměstnanosti šanci získat dlouhodobé zaměstnání a zpravidla se dostávají zpět do evidence úřadu práce. Za jednoznačně pozitivní trend se dá označit využívání nástrojů aktivní politiky zaměstnanosti neziskovými organizacemi, které jsou schopni zpravidla lépe pracovat s dlouhodobě nezaměstnanými a individuálním přístupem napomoci k obnovení pracovních návyků.  

Tabulka č. 4: Nástroje aktivní politiky zaměstnanosti v okrese Jeseník v letech 2007-2009
	2007	2008	2009	
veřejně prospěšné práce	102	211	487	
společensky účelná pracovní místa	206	148	306	
celkem	308	328	793	
Zdroj: Úřad práce Jeseník
5. Sociální dávky a sociální pojištění
	Sociální dávky a oblast sociálního pojištění jsou oblasti, které mnohé vypovídají o obyvatelstvu daného regionu. Lze z nich zjistit počet osob, které jsou závislé na pomoci jiné osoby, počet osob, které jsou v hmotné nouzi nebo například počet osob, které jsou vypláceni a zabezpečeni z důchodového systému.
5.1 Dávky sociální péče 
	Základní skupinové členění dávek je na dávky sociální péče pro rodiny a děti, dávky sociální péče pro staré občany, dávky sociální péče pro těžce zdravotně postižené občany, dávky sociální péče ve zvláštních případech a příspěvek na péči. 
5.1.1 Příspěvek na péči
	Od roku 2007 je příspěvek na péči novu sociální dávkou, která je vázána na sníženou soběstačnost žadatele. Tato dávka je určena osobám od 1 roku věku a rozhodování o této dávce vykonává Městský úřad Jeseník pro celé území okresu. Příspěvek na péči se dělí do čtyř stupňů závislosti, přičemž první stupeň označuje lehkou závislost a čtvrtý úplnou závislost. Z tabulky lze vidět, že se počet osob  ve všech stupních postupně zvyšuje.  
Tabulka č. 5: Počet osob pobírajících příspěvek na péči v letech 2007 až 2009
rok	1.stupeň 	2. stupeň 	3. stupeň 	4. stupeň 	celkem	
2007	444	247	217	79	987	
2008	507	281	248	90	1126	
2009	518	288	253	92	1151	
Zdroj: Městský úřad Jeseník
5.1.2 Mimořádné výhody  
	Průkazky mimořádných výhod dle jednotlivých stupňů opravňují své žadatele například k nároku na vyhrazené místo ve veřejné dopravě, bezplatnou přepravu v místní hromadné dopravě a podobně. Rozhodování o přiznání provádí Městský úřad Jeseník jako městský úřad obce s rozšířenou působností. I u průkazů mimořádných výhod lze sledovat postupný nárůst držitelů.
Tabulka č. 6: Počet osob s průkazem mimořádných výhod v letech 2008 a 2009
Rok	I.stupně	II.stupně 	III.stupně 	celkem	
2008	152	539	252	943	
2009	168	584	279	1031	
Zdroj: Městský úřad Jeseník
5.1.3 Dávky pomoci v hmotné nouzi
	Dávky pomoci v hmotné nouzi představují typ sociálních dávek, které mají za úkol hmotně zajistit člověka na nejnižší společensky přijatelné hranici. Cílem těchto dávek je zajištění pouze základních životních podmínek, tedy bydlení, živobytí a nejnutnějších dalších potřeb. Mezi dávky pomoc v hmotné nouzi patří příspěvek na živobytí, doplatek na bydlení a mimořádná okamžitá pomoc. 
	Příspěvek na živobytí je dávky, která je určena na zajištění základního živobytí člověka. Při stanovení výše dávky se zohledňuje mnoho okolností jako je počet osob bydlících v domácnosti, celkové příjmy členů domácnosti a podobně. Doplatek na bydlení je dávka určená na úhradu nákladů spojených s uhrazením nákladů na bydlení. V roce 2007 vstoupil v účinnost nový systém dávek pomoci v hmotné nouzi, který zásadně změnil předchozí systém zákona o sociální potřebnosti. Vzhledem k přechodu na nový systém bylo v překlenovacím období zhruba prvních tří měsíců roku vypláceno v jednom ze systému dávek, přičemž se vybrala varianta výhodnější pro klienta. Z tabulky lze vidět, že vzhledem k zpřísnění podmínek systému hmotné nouze docházelo k postupnému snižování počtů příjemců dávek, což lze dát i do spojitosti s některými novelizacemi zákona, které dále zpřísnili podmínky pro výplatu dávek. Po poklesu počtu vyplacených dávek, který byl nejnižší u příspěvku na živobytí v říjnu 2008 a u doplatku na bydlení v lednu 2009, se situace mění a v souvislosti se zvyšující se nezaměstnaností a hospodářskou krizí se počet vyplacených dávek opět výrazně zvyšuje. V počtu vyplacených dávek nejsou obsaženy žádosti, u kterých nebyly doloženy odpovídající podklady nebo byly zamítnuty. 

Tabulka č. 7: Počet vyplacených dávek pomoci v hmotné nouzi Městským úřadem Jeseník v letech 2007 až 2009
	Příspěvek na živobytí	Doplatek na bydlení	
rok	2007	2008	2009	2007	2008	2009	
leden 	111	253	211	0	80	62	
únor	281	247	205	71	96	63	
březen	336	258	217	136	101	68	
duben	316	262	222	126	91	70	
květen	313	263	240	126	97	75	
červen	291	258	246	109	90	63	
červenec	271	230	242	103	92	72	
srpen	253	229	243	98	91	72	
září	239	207	245	81	81	71	
říjen	231	197	244	77	74	71	
listopad	233	199	262	81	72	78	
prosinec	256	211	280	79	68	84	
celkem	3131	2814	2857	1087	1033	849	
Zdroj: Městský úřad Jeseník
5.2 Důchodové pojištění
	V rámci okresu Jeseník bylo v prosinci 2009 celkem 6168 osob ve starobním důchodě, z čehož bylo 2696 mužů (43,7 %) a 3472 žen (56,3 %). Průměrná výše důchodu dosahovala výše 9519 Kč (u žen 8637 Kč a u mužů 10655 Kč) a průměrný věk osob pobírajících důchod, byl 66 let. Invalidní a částečně invalidní důchod pobíralo celkem 1497 osob. Z 941 osob pobírajících invalidní důchod bylo celkem 561 mužů a 380 žen. Průměrná výše invalidního důchodu dosahovala 9537 Kč. Nárok na výplatu částečného invalidního důchodu mělo celkem 556 osob, z toho bylo 323 mužů a 233 žen. Průměrná výše částečného invalidního důchodu byla 5942 Kč.  
	Z toho vyplývá, že osob pobírajících starobní důchod bylo z celkového počtu obyvatel okresu 14,9 %. Osoby pobírající invalidní důchod představovaly 2,3 % a částečný invalidní důchod 1,3 %. Počet žen výrazně přesahoval počet mužů pobírajících starobní důchod. Výše starobního důchodu byla v průměru o přibližně dva tisíce vyšší u mužů než u žen. Mezi osobami pobírajícími invalidní a částečně invalidní důchod výrazně převažovali muži. 
6. Kriminalita
	Území okresu Jeseník v rámci správního členění Police ČR, kdy okres Jeseník spadá pod Krajské ředitelství Policie Olomouckého kraje s příslušnými pobočkami neuniformované policie v Jeseníku a obvodní oddělení Policie ČR v Javorníku, Jeseníku a Zlatých Horách. Městská policie je zřízena pouze v Jeseníku. 
6.1 Trestná činnost 
	Trestná činnost na území okresu Jeseník měla v meziročním srovnání vzrůstající tendenci. Je však potřeba dodat, že objasněnost trestných činů je v rámci kraje jedna z nejvyšších. Celková způsobená škoda však v roce 2009 výrazně klesla. 
Tabulka č. 8: Rozdělení trestných činů na území ORP Jeseník dle typu a celková způsobená škoda
                                        Rok
Typ TČ	2008	2009	
Násilné činy	55	63	
Mravnostní činy	10	7	
Krádeže vloupáním	115	130	
Krádeže prosté	169	181	
Ostatní majetkové činy	42	63	
Ostatní činy	88	102	
Zbývající činy	165	145	
Hospodářské činy	82	73	
Majetkové činy celkem	326	374	
Obecné činy	479	546	
Celkem	726	764	
Celkem způsobená škoda	44.267.000	23.687.000	
Zdroj: Policie ČR

6.2 Občané ve výkonu trestu odnětí svobody 
	V počtu osob, které byly ve sledovaném období ve výkonu trestu odnětí svobody lze zaznamenat nárůst. Tomuto nárůstu odpovídá také zvyšující se počet osob opouštějících výkon trestu odnětí svobody. 
Tabulka č. 9: Statistiky související s výkonem trestu odnětí svobody a osobami opouštějícími ústavní nebo ochrannou výchovu
	2008	2009	
Počet osob ve VTOS	78	88	
Počet osob opouštějící VTOS	75	93	
Počet osob propuštěných ze školských zařízení pro výkon ústavní nebo ochranné výchovy	6	7	
Zdroj: Městský úřad Jeseník
6.3 Kriminalita dětí a mladistvých
Dětmi označujeme osoby patnáctileté a mladší, mladiství jsou osobami mezi patnáctým až osmnáctým rokem života. Děti a mladiství spáchali ve sledovaném období na území okresu Jeseník celkem 90 trestných činů (viz tab. č. 10). Vývoj trestné činnosti má kolísavý charakter. Počet přestupků mladistvých a děti má v letech 2007 až 2009 stoupající charakter.  Trestná činnost dětí do 15 let ve sledovaném období výrazně poklesla.

Tabulka č. 10: Kriminalita dětí a mladistvých v letech 2007 až 2009
	2007	2008	2009	
Trestná činnost mladistvých	40	17	33	
Přestupky mladistvých a dětí	22	29	37	
Trestná činnost do 15 let	52	6	8	
zdroj: Městský úřad Jeseník
V období let 2007 až 2009 na území okresu Jeseník počet případů trestné činnosti řešené sociálním kurátorem pro mládež měl kolísavý charakter. Počet případů v roce 2009 nedosahuje ani poloviční hodnoty roku 2007, ale oproti roku 2008 lze zaznamenat nárůst. Počet přestupků měl ve sledovaném období rostoucí tendenci. Počet výchovných problémů se také postupně zvyšoval. U ostatních typů případů řešených sociálním kurátorem jsou hodnoty nízké. Celkově měl i počet případů řešených kurátorem pro mládež ve sledovaném období kolísavý charakter. Mění se struktura případů, a i přes nížení počtu případů v roce 2008 došlo k roce 2009 k nárůstu, kdy celkový počet případů překonal rok 2007.
Tabulka č. 11: Případy řešené kurátorem pro mládež v letech 2007 až 2009 
	2007	2008	2009	
Trestná činnost	92	23	41	
Přestupky	22	29	37	
Výchovné problémy	51	77	91	
Dohledy	4	10	1	
Návrhy na předběžné opatření	1	0	1	
Návrh na ústavní výchovu	0	0	3	
Celkem	170	139	174	
Zdroj: oddělení sociálně právní ochrany dětí, MěÚ Jeseník

6.4 Sociálně právní ochrana dětí 
	Město Jeseník jako obec s rozšířenou působností má dle zákona o sociálně právní ochraně značné kompetence, které jsou vykovávány zaměstnanci Městského úřadu Jeseník, oddělení sociálně právní ochrany. Z následující tabulky lze vyčíst tendence v umísťování děti do náhradní rodinné, ochranné a ústavní výchovy. Nejčastěji využívaným bylo rozhodnuti o umístění do ústavní výchovy, které následovalo umístění do ochranné výchovy a péče budoucích pěstounů. 

Tabulka č. 12: Umísťování dětí a mladistvých do náhradní rodinné, ochranné a ústavní výchovy v letech 2007 až 2009 
	2007	2008	2009	
	celkem	z toho do 15 roků	celkem	z toho do 15 roků	celkem	z toho do 15 roků	
Ve sledovaném roce bylo umístěno na základě rozhodnutí do	péče budoucích osvojitelů	0	0	3	3	0	0	
	péče jiných občanů než rodičů	4 	3	2	2	0	0	
	ústavní výchovy	1	0	10	8	7	5	
	ochranné výchovy	2	0	3	1	4	2	
	péče budoucích pěstounů	0	0	3	3	4	4	
	péče zařízení pro děti vyžadující okamžitou pomoc	2	2	0	0	0	0	
	osvojení	0	0	0	0	0	0	
Zdroj: MěÚ Jeseník

	Z následující tabulky lze vyčíst některé tendence v oblasti sociálně právní ochrany dětí. Jedná se o snižování počtu případů, kdy je orgán sociálně právní ochrany ustanoven opatrovníkem a prakticky nulový počet ustanovení majetkovým opatrovníkem. Naopak je viditelný růst počtu vykonaných návštěv sociálních pracovníků v rodině. Obecně však lze říct, že počet případů, kdy je potřebný zásah orgánu sociálně právní ochrany, je dobré, když je na co nejnižší míře. Kompetence v sociálně právní ochraně mají také obce v samostatné působnosti a také je využívají. 

Tabulka č. 13: Vybrané evidenční údaje oddělení sociálně právní ochrany děti v letech 2007 až 2009

 	Počet případů k 31.12. 2007	Počet případů k 31.12. 2008	Počet případů k 31.12. 2009	
Podané návrhy (podněty) soudu na	omezení rodičovské zodpovědnosti	0	0	0	
	zbavení rodičovské zodpovědnosti	0	1	4	
	napomenutí	0	0	3	
	dohled	1	0	3	
	nařízení ústavní výchovy	0	2	5	
	zrušení ústavní výchovy	1	0	0	
	vydání předběžného opatření podle §76a OSŘ celkem	3	6	2	
	z toho	soudem vyhověno	2	4	2	
		soudem zamítnuto	1	2	0	
Podané podněty (oznámení) policii na	zanedbání povinné výživy (§213 TZ)	0	0	1	
	ohrožení mravní výchovy mládeže (§217 TZ)	0	2	2	
	ublížení na zdraví (§221 TZ)	0	0	1	
Orgán sociálně právní ochrany ustanoven opatrovníkem 	612	521	358	
z toho majetkovým opatrovníkem	0	1	0	
Orgán sociálně právní ochrany ustanoven poručníkem podle §79 odst. 3 ZR	0	1	0	
Orgán sociálně právní ochrany ustanoven opatrovníkem podle §45 odst. 2 TŘ	23	4	3	
Počet soudních jednání, ve kterých sociální pracovníci zastupovali nezletilé děti	232	213	281	
Jednání u jiných institucí, ve kterých sociální pracovníci zastupovali nezletilé dítě	58	0	12	
Vykonané návštěvy sociálních pracovníků v rodině	731	894	907	
Zdroj: MěÚ Jeseník

7. Doprava
	Doprava je zejména v rámci okresu Jeseník, který je typický rozmístěním jednotlivých měst a obcí po celém svém území, jedním ze zásadních faktorů. Dopravní dostupnost, která souvisí zejména s možnostmi vyjíždět za prací a za službami, je tudíž pro obyvatele okresu velmi důležitá. Jeseník je s vnitrozemím spojen silnicemi vedoucími Ramzovským a Červenohorským sedlem, což v zimním období působí nemalé obtíže. V rámci regionu se v některých obcích bez osobního automobilu není možné obejít.

a) Oblastní autobusová doprava
Autobusové spojení zajišťuje společnost Connex Morava a.s. V pracovní dny autobusy jezdí zpravidla od šesté hodiny ranní do desáté hodiny večerní. Intervaly mezi jednotlivými  spoji jsou v průměru asi hodinu a půl. Problematické dopravní spojení se týká zejména oblastí, které se pro svoji odlehlost a malý počet obyvatel stávají pro dopravce nelukrativními. Jedná se o Javornicko (malé obce mimo silnici I. třídy) a Vidnavsko. Zvláště pak o víkendech a svátcích je úbytek autobusových spojů citelný i v jiných odlehlých menších obcích.
b) Oblastní železniční doprava
Spojení s vnitrozemím je  přes Ramzovské sedlo a Polsko. Ramzová je nejvýše položená železnice v České Republice. Jedná se o trať zprovozněnou v roce 1888 (stejně jako celý úsek Hanušovice Jeseník). Přes Polské město Glucholazy vlaky jezdí na Ostravu. Železniční trať na Javornicko se stala nezbytným doplněním dopravní obslužnosti zvláště o víkendech a svátcích, kdy je autobusová doprava nedostačující.
8. Sociální služby
Sociální služby jsou jedna z dílčích oblastí sociální politiky. V současné době v ČR využívá sociální služby přibližně půl milionu obyvatel. Přibližně sto tisíc z nich by bylo bez možnosti využití těchto služeb vážně ohroženo na zdraví či na životě. Pojem sociální služby se u nás v dnešním slova smyslu začal používat po roce 1989. Definice se odlišují podle toho, jaký akcent autor přikládá pojmu sociální služby. 
	Nově jsou  sociální služby definovány v zákoně č. 108/2006 Sb., o sociálních službách, který nabývá účinnosti k 1.1.2007. V zákoně o sociálních službách jsou definovány takto: sociální službou se rozumí činnost nebo soubor činností podle tohoto zákona zajišťujících pomoc a podporu osobám za účelem sociálního začlenění nebo prevence sociálního vyloučení.  
Podle Synovského definice se sociální služby soustřeďují na společný účel a poslání služeb. Sociální služby jsou mimořádně významnou částí aktivit státu, samosprávy a nestátních subjektů. … Sociální služby nejsou významné proto, že je potřebuje mnoho lidí, ale proto, že bez jejich působení by se nikoliv nevýznamná část občanů nemohla podílet na všech stránkách života společnosti, bylo by tak znemožněno uplatnění jejich lidských a občanských práv a docházelo by k jejich sociálnímu vyloučení. 
Podle Matouška, 2003 jsou sociální služby definovány jako: všechny služby, krátkodobé i dlouhodobě poskytované oprávněným uživatelům, jejichž cílem je zvýšení kvality klientova života, případně i ochrana zájmů společnosti. 
8.1 Základní charakteristika sociálních služeb v ČR
Cílem sociálních služeb je primární podpora rozvoje klienta nebo alespoň zachování stávající soběstačnosti uživatele, jeho návrat do vlastního domácího prostředí a obnovení nebo zachování původního životního stylu. To představuje rozvíjení schopnosti uživatelů služeb, což by v optimálním případě mělo směřovat k vedení samostatného života a snížení sociálních a zdravotních rizik související se způsobem života uživatelů.
Mezi základní činnosti při poskytování sociálních služeb patří pomoc při zvládání běžných úkonů péče o vlastní osobu, pomoc při osobní hygieně nebo poskytnutí podmínek pro osobní hygienu, poskytnutí stravy nebo pomoc při zajištění stravy, poskytnutí ubytování nebo pomoc při zajištění bydlení, pomoc při zajištění chodu domácnosti, výchovné, vzdělávací a aktivizační činnosti, poradenství, zprostředkování kontaktu se společenským prostředím, terapeutické činnosti a pomoc při prosazování práv a zájmů.
	Sociální služby dělíme podle formy na pobytové, ambulantní a terénní sociální služby. Pobytovými službami se rozumí služby spojené s ubytováním v zařízeních sociálních služeb. Za ambulantními službami osoba dochází nebo je doprovázena nebo dopravována do zařízení sociálních služeb a součástí služby není ubytování. Terénní služby se poskytují osobě v jejím přirozeném sociálním prostředí.
Obce a kraje mají ve svých povinnostech zjišťovat rozsah potřeb v dané oblasti a podle toho vytvářet koncepce rozvoje sociálních služeb. Jsou také zadavatelé sociálních služeb. Zároveň jsou zřizovateli příspěvkových organizací kraje a obce, které poskytují sociální služby. Obce i kraje působí na poli sociálních služeb v přenesené i samostatné působnosti.
	Nestátní neziskové organizace a fyzické osoby jsou rovněž významnými poskytovateli sociálních služeb a často vyplňují oblast služeb, která není uspokojena jinými zařízeními pro jejich poskytování.
	Ministerstvo práce a sociálních věcí je v současné době zřizovatelem pěti speciálních ústavů sociální péče.
8.2 Typologie sociálních služeb
Sociální služby dělíme na tří základní druhy. Jedná se o:
•	služby sociální péče,
•	služby sociální prevence, 
•	sociální poradenství. 
Služby sociální péče napomáhají osobám zajistit jejich fyzickou a psychickou soběstačnost, s cílem umožnit jim v nejvyšší možné míře zapojení do běžného života společnosti, a v případech, kdy toto vylučuje jejich stav, zajistit jim důstojné prostředí a zacházení. Jedná se o služby zajištění stravy, bydlení, základní hygieny, údržby domácnosti a kontaktu s okolím. K těmto službám  patří osobní asistence, pečovatelská služba, tísňová péče, průvodcovské a předčitatelské služby, podpora samostatného bydlení, odlehčovací služby, centra denních služeb, denní stacionáře, týdenní stacionáře, domovy pro osoby se zdravotním postižením, domovy pro seniory, domovy se zvláštním režimem a chráněné bydlení. 
Služby sociální prevence jsou poskytovány osobám, které jsou ohroženy sociálním vyloučením pro krizovou sociální situaci, životní návyky, způsob života vedoucí ke konfliktu se společností, sociálně znevýhodňující prostředí a ohrožení práv a zájmů trestnou činností jiné osoby. Pomoc překonat jejich nepříznivé sociální situace a chránit společnost před vznikem a šířením nežádoucích společenských jevů je hlavním cílem služeb sociální prevence. Do oblasti služeb sociální prevence patří telefonická krizová pomoc, azylové domy, domy na půl cesty, kontaktní centra, krizová pomoc, nízkoprahová denní centra, nízkoprahová zařízení pro děti a mládež, noclehárny, služby následné péče, sociálně aktivizační služby pro rodiny s dětmi, terapeutické komunity a terénní programy.
Cílem sociálního poradenství je poskytování potřebných informací přispívajících k  řešení situace osobám, které jsou v nepříznivé sociální situaci, zprostředkování kontaktu se společenským prostředím, sociálně terapeutické činnosti a pomoc při uplatňování práv, oprávněných zájmů a při obstarávání osobních záležitostí. Řadí se sem základní sociální poradenství a odborné sociální poradenství. 
Zvláštním druhem sociálních služeb jsou pak sociální služby poskytované ve zdravotnických zařízeních ústavní péče. Jedná se o pobytové sociální služby poskytované ve zdravotnických zařízeních ústavní péče osobám, které již nevyžadují ústavní zdravotní péči, ale vzhledem ke svému zdravotnímu stavu nejsou schopny se obejít bez pomoci jiné fyzické osoby a nemohou být proto propuštěny ze zdravotnického zařízení ústavní péče do doby, než jim je zabezpečena pomoc osobou blízkou nebo jinou fyzickou osobou nebo zajištěno poskytování terénních nebo ambulantních sociálních služeb a nebo pobytových sociálních služeb v zařízeních sociálních služeb. 
8.3 Popis a charakteristika sociálních služeb v okrese Jeseník
Vybavenost okresu Jeseník sociálními službami je na dobré úrovni. Vzhledem k velikosti okresu Jeseník je rozsah poskytovaných služeb odpovídající, ale nemůže se srovnávat s rozsahem sociálních služeb v podstatně větších okresech. Na území okresu zajišťují sociální služby Olomoucký kraj, prostřednictvím příspěvkových organizací, města a obce také zpravidla zřizováním příspěvkových organizací, a nevládní neziskové organizace, jejichž role je právě na území okresu Jeseník  nezastupitelná. 
Sociální služby pro seniory jsou svým rozsahem nejkomplexnější. Celkem šest zařízení poskytuje komplex rezidenčních služeb (dva domy pokojného stáří, jeden penzion pro seniory – chráněné bydlení a čtyři domovy pro seniory). V jednom z domů pokojného stáří jsou vyčleněna lůžka pro krátkodobý pobyt. Dále je zde šest domů s pečovatelskou službou. Ve většině z nich je zajišťována pečovatelská služba dle potřeb. Pět organizací poskytuje terénní pečovatelskou službu v domácnostech uživatelů. V okrese fungují tři kluby důchodců a v Jeseníku je provozována akademie třetího věku, která zajišťuje aktivizační služby a volnočasové aktivity. 
Sociální služby pro zdravotně postižené jsou jednou z oblasti poskytování služeb, které se věnuje řada typově odlišných organizací. Pro tělesně a mentálně postižené osoby je v okrese Jeseník Ústav sociální péče pro mládež a Denní stacionář Šimon. Pro zdravotně postižené působí na území okresu tři organizace poskytující poradenství. Dvě organizace se specializují na pomoc nevidomým a slabozrakým a to zejména zajišťují integrační volnočasové aktivity. Jedna organizace zajišťuje ambulantní služby pro chronicky duševně nemocné (sociální rehabilitaci a sociálně terapeutické dílny). Jeden subjekt poskytuje ubytování a doprovodné rehabilitační programy pro osoby s chronickým duševním onemocněním. Dále jsou této cílové skupině poskytovány terénní sociální služby, pokud jim jejich stav dovoluje zůstat v domácím prostředí.
Sociální služby pro sociálně vyloučené poskytují zejména nestátní neziskové organizace. Azylové služby zajišťuje v okrese Jeseník jeden subjekt, který provozuje ubytovnu pro muže a dům pro osamělé rodiče s dětmi v tísni, noclehárnu pro ženy i muže a nízkoprahové denní centrum. Jedna organizace se věnuje sociálnímu začleňování včetně zaměstnávání a zajištění bydlení. Jeden subjekt se orientuje na klienty v rozmezí 15 až 26 let a pomáhá jim v integraci do běžného života formou domu na půl cesty. Přímo v Jeseníku jsou dva nízkoprahové kluby pro děti a mládež, kontaktní centrum pro pomoc drogově závislým, doléčovací program. Celkem tři poskytovatelé se v okrese Jeseník věnují terénním programům. 
V okrese působí Poradna pro rodinu Jeseník jako pobočka Poradenského centra sociálních služeb Olomouckého kraje, která poskytuje poradenství a pomoc široké veřejnosti. Dále je to Mateřské centrum Krteček, které není sociální službou, ale je potřebnou návaznou službou a nabízí celou řadu volnočasových aktivit a provoz denního centra, kde se mohou scházet ženy na mateřské dovolené i se svými dětmi, těhotné ženy a jsou realizovány nejrůznější přednášky. 

9. Závěr a shrnutí
	Sociálně demografická analýza je shrnutím demografických a statistických údajů, které mají za úkol komplexně popsat situaci okresu Jeseník. Ve většině ukazatelů je Jesenicko na předních pozicích, zpravidla se však jedná o ty negativní. V regionu je vysoká míra nezaměstnanosti, nízké průměrné platy a vysoká rozvodovost. Přesto region má svůj potenciál zejména v soudržnosti místních lidí a jedinečnosti regionu. Potřeba sociálních služeb je z výše uvedených důvodů jasně dána. Základními problémy, kterými se je potřeba zabývat, je vysoká míra chudoby a struktura obyvatel, která je značně ovlivněna odchodem absolventů škola a lidí v produktivním věku mimo region. Proto lze právem říct, že sociální služby mají v regionu potřebnou důležitost a také představují významného zaměstnavatele v regionu. 

10. Zdroje  
KREBS, V. Sociální politika. Praha: ASPI Publishing, 2002,  ISBN 80-86395-33-2.

Leták komunitní plánování sociálních služeb. Materiál Ministerstva práce a sociálních věcí ČR.

MATOUŠEK, O. Slovník sociální práce. Praha: Portál, 2001, ISBN 80-7178-549-0.

MATOUŠEK, O. Základy sociální práce. Praha: Portál, 2000, ISBN 80-7178-473-7.

Poskytovatelé sociálních služeb na Jesenicku. Materiál vydaný Odborem sociálních věcí a zdravotnictví Městského úřadu Jeseník.

Národní program přípravy na stárnutí na období let 2003-2007. [online]. c2005, poslední revize 6. 5. 2005 [cit. 6. 12. 2005]. Dostupné z:
<http://www.mpsv.cz/clanek.php?lg=1&id=1057>

Poláček, M.: Strategie prevence kriminality Olomouckého kraje na období 2006-2010.

PRŮŠA, L. Ekonomie sociálních služeb. Praha: ASPI, 2003, ISBN 80-86395-69-3.

Síť vybraných zařízení sociální péče v České republice podle krajů za rok 2004. [online], poslední revize 19.1.2006, c2006, [cit. 19. 3. 2006]. Dostupné z: <http://www.czso.cz/csu/edicniplan.nsf/p/3201-05>

Slovníček pojmů. [online], poslední revize 29.6.2005, c2006, [cit. 6. 3. 2006]. Dostupné z:
 <http://www.mpsv.cz/clanek.php?lg=1&id=1465>

Sociálně demografická analýza Olomouckého kraje. Praha: Socioklub, 2002.

SYNOVSKÝ, Petr a kol. Obce, města, regiony a sociální služby. Praha: Socioklub, 1997, ISBN 80-902260-1-9.

Webové stránky Komunitního plánování sociálních služeb Jeseník. Dostupné z:
<http://www.mujes.cz/KPJ/indexkp.htm>

Webové stránky města Jeseník, c2005. Dostupné z:
<www.mujes.cz>

Zákon č. 108/2006 Sb., o sociálních službách ve znění pozdějších předpisů

11. Přílohy
Příloha č. 1: Seznam poskytovatelů sociálních služeb v okrese Jeseník
Příloha č. 2: Celkový přírůstek/úbytek na 1000 obyvatel v SO ORP v období 2004 až 2008
Příloha č. 3: Průměrný věk obyvatel v SO ORP v roce 2008
Příloha č. 4: Míra nezaměstnanosti v okresech ČR k 31.12.2007

Příloha č. 1: Seznam poskytovatelů sociálních služeb v okrese Jeseník
		Občanské sdružení
		
	1	Centrum pro zdravotně postižené Olomouckého kraje – středisko Jeseník		
		- odborné sociální poradenství		
	2	Sdružení VIRTUS, Jeseník		
		- nízkoprahové zařízení pro děti a mládež		
	3	Vida centrum Jeseník		
		- odborné sociální poradenství		
	4	Společenství Romů na Moravě, o.s.		
		- terénní programy		
	5	Zahrada 2000, občanské sdružení		
		- sociálně terapeutické dílny		
		- sociální rehabilitace		
	6	Svaz neslyšících a nedoslýchavých		
		- odborné sociální poradenství		
	7	Občanské sdružení Darmoděj  		
		- kontaktní centrum		
		- terénní programy		
		- nízkoprahové zařízení pro děti a mládež		
		- sociální rehabilitace (do 31.12.2008)		
		- služby následné péče (od 1.1.2009)		
	8	Boétheia - společenství křesťanské pomoci 		
		- azylové domy pro osamělé rodiče s dětmi		
		- azylové domy pro muže		
		- noclehárna		
		- nízkoprahové denní centrum		
	9	Sjednocená organizace nevidomých a slabozrakých ČR, pracoviště Jeseník		
		- odborné sociální poradenství		
	10	Občanské sdružení Institut Krista Velekněze Bílá Voda		
		- domov pro seniory		
	12	Občanské sdružení ESTER Javorník		
		- sociálně terapeutické dílny		
		- sociální rehabilitace		
		- azylové domy (od 15.9.2009)		
		- chráněné bydlení		
		- domov se zvláštním režimem 		
		- terapeutické komunity		

		Příspěvková organizace kraje
		
	1	Ústav sociální péče pro mládež Jeseník, p.o. 		
		- domov pro osoby se zdravotním postižením		
		- týdenní stacionáře		
		- denní stacionáře (do 31.12.2009)		
	2	Středisko pečovatelské služby Jeseník, p.o.		
		- pečovatelská služba		
	3	Domov pro seniory Javorník, p.o.		
		- domov pro seniory		
	4	Domov důchodců Kobylá, p.o.		
		- domov pro seniory		
	5	Poradenské centrum sociálních služeb Olomouckého kraje, p.o.		
		- odborné sociální poradenství		

		Příspěvková organizace obce
		
	1	Penzion pro seniory Jeseník, p.o.		
		- chráněné bydlení		
	2	Domov důchodců Zlaté Hory		
		- domov pro seniory		
		- pečovatelská služba		

		Organizační jednotka zřizovatele - obec
		
	1	Dům s pečovatelskou službou a pečovatelská služba Česká Ves		
		- pečovatelská služba		
	2	Město Jeseník		
		- terénní programy		

		                    Obecně prospěšná společnost
		
	1	Soužití 2005 o.p.s., dům s pečovatelskou službou Mikulovice		
		- pečovatelská služba		

		                                   Církevní právnická osoba
		
	1	Diakonie Českobratrské církve evangelické, Středisko Javorník - Travná		
		- chráněné bydlení (do 31.12.2008)		
		- dům na půl cesty		
	2	Charita Javorník		
		- domov pro seniory Javorník		
		- domov pro seniory Vidnava		
		- pečovatelská služba		
		- denní stacionář		
	3	Slezská diakonie		
		- raná péče		

Příloha č. 2: Celkový přírůstek/úbytek na 1000 obyvatel v SO ORP v období 2004 až 2008

Příloha č. 3: Průměrný věk obyvatel v SO ORP v roce 2008

Příloha č. 4: Míra nezaměstnanosti v okresech ČR k 31.12.2007