Průběžná zpráva ke stavu realizace „Komunitního plánu sociálních služeb na Jesenicku na období let 2007 až 2010“

Zpracoval: Jiří Kovalčík

Úvod
	Komunitní plán sociálních služeb na Jesenicku na období let 2007 až 2010 je dokument, který byl vytvořen za pomoci metody komunitního plánování a byl schválen všemi obcemi okresu Jeseník. Proto se po jeho sestavení přistoupilo k realizaci (někdy se používá také pojem implementace). Výchozím bodem byla situace, kdy na realizační fázi nebyl zpracován projekt a proto se všechny kroky k naplnění komunitního plánu dělaly za využití dobrovolnosti všech subjektů i osob zapojených do komunitního plánování bez nároku na finanční ohodnocení. I přesto se dá směle tvrdit, že se podařilo z komunitního plánu naplnit mnohé. 

Realizace Komunitního plánu
	Jako první krok před naplňováním komunitního plánu byla potřeba zajistit jeho schválení v jednotlivých obcích okresu Jeseník, protože plánovacím územím byl celý okres. Vzhledem k rozsáhlosti okresu a zaneprázdněnosti představitelů zejména menších obcí se proces schvalování natáhl více než rok. V současnosti ale můžeme konstatovat, že se podařilo schválit komunitní plán ve všech dvaceti čtyřech obcích okresu Jeseník (viz Příloha č.1). Prvním bylo město Jeseník, které jej schválilo na zastupitelstvu dne 17.6.2007. S realizací se však na schválení ve všech obcích nečekalo. V době ukončení projektu „Podpora realizace komunitního plánování sociálních služeb v Olomouckém kraji“ jsme se dostali do situace, kdy jsme neměli zajištěnou návaznost finanční podpory z Evropského sociálního fondu, ale ze strany Poradenského centra sociálních služeb Olomouckého kraje jsme měli i nadále jen metodickou pomoc. Bylo potřeba zajistit udržitelnost realizace komunitního plánu. V této době se k tomuto problému postavilo velmi vstřícně Město Jeseník a odbor sociálních věcí a zdravotnictví, který komunitní plánování dal do náplně jednoho ze svých zaměstnanců a bylo mu poskytnuto dostatečné zázemí a prostor při podpoře naplňování komunitního plánu. 
	V lednu 2008 byl zahájen proces střednědobého plánování rozvoje sociálních služeb Olomouckého kraje. Byli do něj se zapojeni členové pracovních skupin z KPSS Jesenicko a další zástupci z naší oblasti a to v rámci vytvořených sedmi pracovních skupin. Tyto pracovník skupiny byly rozděleny dle cílových skupin sociálních služeb a podařilo se zajistit alespoň jednoho zástupce z Jesenicka v každé z nich. V průběhu prvních pěti měsíců proběhlo několik jednání pracovních skupin v Olomouci a následně byly zpracovány cíle a opatření Střednědobého plánu rozvoje sociálních služeb Olomouckého kraje 2009 a 2010. Tento plán byl následně představen na veřejném projednávání a schválen Zastupitelstvem Olomouckého kraje dne 24.9.2008.
	Souběžně s touto aktivitou byla pravidelně svolávána Krajská skupina komunitního plánování sociálních služeb vedená metodiky Poradenského centra sociálních služeb Olomouckého kraje. Účastnili se jí realizátoři komunitního plánování z Olomouckého kraje a sloužila jako komunikační platforma ke sjednocování metodických postupů a předávání příkladů dobré praxe. Schází se přibližně jednou za čtvrt roku a její přínos je zejména v tom, že jednotlivé oblasti jsou v různých fázích a mohou si tak vyměnit zkušenosti včetně rizik, které hrozí.
Řídící skupina - příprava realizační fáze a další aktivity 
	V rámci zakotvení nových pravidel bylo potřeba zpracovat v rámci realizace nové základní dokumenty. Proto byl zpracován nový statut, který upravoval povinnosti a oprávnění jednotlivých účastníků a zároveň zakotvil novou funkci manažera, která má za úkol zajištění realizace a monitoringu naplňování komunitního plánu, zajišťuje přenos informací mezi pracovními skupinami a řídící skupinou a má na starosti webové stránky komunitního plánování. Zároveň bylo potřeba zpracovat nová pravidla pro jednání řídící skupiny a pracovních skupin. Takto vznikl nový Jednací řád, který je vnitřním předpisem řídící skupiny a pracovních skupin, který upravuje přípravu, obsah jednání, způsob usnášení a hlasování a zajišťování úkolů řídící skupiny komunitního plánování sociálních služeb.	
Dalším krokem pro naplňování komunitního plánu, který vznikl z důvodu potřeby změn v komunitním plánu, bylo zpracování „Pravidel pro přijímání změn v Komunitním plánu sociálních služeb na Jesenicku na období let 2007 až 2010“. Potřeba takové úpravy vyplývá z několika skutečností. Žádný plán realizace nevychází přesně tak, jak se naplánoval, v průběhu času lze odůvodněně předpokládat změny ve struktuře stávajících poskytovatelů a jejich služeb, pro zajištění transparentnosti je potřeba zajistit možnost vstupu nových subjektů, existuje možnost objevení akutní potřeby a tím pádem potřeba doplnění prioritních cílů pro rozvoj sociálních služeb. Takto byly do komunitního plánu doplněny dva rozvojové cíle a jedna nově registrovaná sociální služba.
	Komunitní plán byl prezentován nejprve na Svazu měst a obcí Jesenicka, kde byla současně jednotlivým starostům předána tištěná i elektronická verze tohoto dokumentu. Následně proběhla prezentace na mikroregionu Žulovsko a realizována pomoc při schvalování v Zastupitelstvu města Javorník. Následně proběhla jednání v mikroregionu Javornicko, kam byly pozváni všichni poskytovatelé sociálních služeb a zástupci města Javorník. Výstupem mělo být dohodnutí spolupráce na komunitním plánování tak, aby byli do procesu zapojeni i zástupci mikroregionu ve větší míře. Následně se ukázalo, že myšlenka zřízení místní skupiny je vzhledem k zaneprázdněnosti  jednotlivých účastníků těžko realizovatelná.  
	Za období od září 2007 do listopadu 2009 proběhlo již pět konferencí s názvem „Na jedné lodi“. První se tématicky věnovala zejména obecně sociálním službám a dále se zaměřila na komunitní plánování na obecní i krajské úrovni. Pozitivní byla zejména účast poskytovatelů sociálních služeb, starostů a dalších zástupců úřadů a neziskových organizací, kteří měli možnost setkat se a v druhé části také společné probrat aktuální problémy, které se jeví z jejich pohledu jako nejzásadnější. Druhá konference proběhla v dubnu 2008 a kromě komunitního plánování se ústředním tématem setkání stala problematika sociálního vyloučení. Nad konferencí měla záštitu ministryně pro lidská práva a národnostní menšiny MUDr. Džamila Stehlíková. Velký prostor získala prezentace Agentury pro sociální začleňování v romských lokalitách, které bylo určeno Jesenicko jako jedna z dvanácti pilotních lokalit. V neposlední řadě dostaly jednotlivé organizace pracující s cílovou skupinou sociálně vyloučených a ohrožených sociálním vyloučením prostor pro prezentaci své činnosti, což bylo obecným rysem každé další konference. Třetí konference se věnovala problematice seniorů a jedním z přednášejících byl i zástupce Ministerstva práce a sociálních věcí, předseda České asociace pečovatelkách služeb ČR a velký prostor byl věnován provázanosti zdravotní a sociální oblasti. Další pokračování konference bylo zaměřené na problematiku zdravotně postižených a zdravotně znevýhodněných a zaznělo na ní několik zajímavých příspěvků například k přeměně velkokapacitních pobytových zařízení pro zdravotně postižené na menší jednotky a vznik nových typů sociálních služeb, které by lépe pomohly k udržení soběstačnosti a možnosti zaměstnanosti u osob se zdravotním postižením nebo znevýhodněním. Následně se podařilo zrealizovat setkání s lékaři v rámci místní pobočky České lékařské komory a touto cestou se nejen pokusit o větší provázanost sociální a zdravotní oblasti, ale zároveň i propagovat větší využívání domácí ošetřovatelské péče. Pátá konference se věnovala problematice seniorů a proběhla poprvé v rámci Dnů seniorů v Jeseníku, což byl bohatý program připravený několika organizacemi pro místní seniory. Konference měla poprvé mezinárodní účast a  zaznělo na ní opět několik velmi zajímavých příspěvků zástupců z Polska a Slovenské republiky. Zároveň byl poprvé věnován prostor možnostem čerpání finančních prostředků z dotací a grantů na aktivizační služby pro seniory. Po celou dobu se dařilo dostat výstupy jednotlivých konferencí do místního tisku. 
	V dubnu 2008 se město Jeseník rozhodlo zpracovat pro své území akční plán pro roky 2008-2013. V tomto procesu byly kontaktovány jednotlivé zainteresované subjekty a díky práci odboru sociálních věcí a zdravotnictví a metodika KPSS se podařilo do tohoto plánu zakomponovat velkou část aktivit z komunitního plánu a zajistit tak zabudování komunitního plánu do důležitého strategického dokumentu města. Ten byl následně schválen zastupitelstvem a podařilo se do něj zakotvit podporu realizace komunitního plánování, ale také centrum veřejných služeb (počítalo se i s zapojením poskytovatelů sociálních služeb do tohoto centra), komunitní centrum a několik dalších potřeb v souladu s komunitním plánem.
V průběhu měsíce května 2008 se podařilo díky iniciativě místostarosty MUDr. Jiřího Staňi zahájit jednání o realizaci projektu zaměřeného na vzdělávání a druhého, který měl zajistit realizaci investičního záměru zřízení centra sociálních služeb, které by jednak zajistilo prostory pro některé stávající služby a jejich koncentraci na jedno místo a zároveň pomohlo rozjet nové služby v souladu s dalšími potřebami (domov pro seniory, denní stacionář pro seniory). Projekt na vzdělávání měl pomoci všem poskytovatelům sociálních služeb zajistit  bezplatné vzdělávání pro své zaměstnance a to převážně přímo v Jeseníku. Bohužel projekt nebyl úspěšný i přes splnění všech formálních podmínek pro velký počet podaných žádostí do výzvy. Záměr investičního projektu na zřízení centra sociálních služeb se však posunul kupředu a byl k němu zpracován stavební program, který byl vzat na vědomí Radou města dne 4.11.2009. Další kroky by měly následovat (zejména vytipování vhodného pozemku a zajištění finančních prostředků na dokumentaci pro územní řízení) a klíčové bude zejména zajištění financování z vhodného dotačního titulu. 
V roce 2008 zahájila svoji činnost Agentura pro sociální začleňování v romských lokalitách, které vznikla pod záštitou ministryně pro lidská práva a národnostní menšiny MUDr. Džamily Stehlíkové. Tato agentura se sice věnuje pouze některým cílovým skupinám komunitního plánu, ale i tak skýtá možnost pomoci při realizaci některých aktivit, které by mohly podpořit naplňování komunitního plánu. Prvním konkrétním přínosem byla finanční  podpora kvalifikačního kurzu pro pracovníky v sociálních službách, kterou využilo několik poskytovatelů sociálních služeb. Kromě toho se podařilo uhradit náklady na zpracování projektu občanského sdružení Ester z Operačního programu lidské zdroje a zaměstnanost. V roce 2010 se připravuje dotační titul přímo pro realizaci aktivit v pilotních lokalitách Agentury, který by mohl nejen pomoci s udržením vybraných stávajících sociálních služeb, ale i vést ke zřízení nových sociálních služeb a služeb souvisejících.    
	V rámci realizace komunitního plánu došlo k přepracování webových stránek tak, aby byly uživatelsky přístupnější a následně došlo k přípravě stránek zcela nových. Ty byly spuštěny pod stránkami města Jeseník v sekci sociální služby v novém designu a s lepší funkčností mohou sloužit všem zájemcům z řad poskytovatelů sociálních služeb, měst a obcí, úřadů a široké veřejnosti. Je možné zde nalézt informace o sociálních službách a službách souvisejících a zároveň novinky z oblasti sociálních služeb.
	K dalším úspěchům v průběhu realizace lze například započíst propojení řídící skupiny komunitního plánování s komisí pro rodinu a sociální věci jako poradním orgánem Rady města. Některá z opatření komunitního plánu se podařilo zapracovat do Individuálního projektu prevence Olomouckého kraje, který nabízí jistější způsob financování sociálních služeb až do druhé poloviny roku 2012 i pro stávající poskytovatele sociálních služeb. V březnu roku 2009 se samostatně sociální problematice ve městě věnovala na svém mimořádném zasedání i Rada města.
	V neposlední řadě považuji za nezbytnou roli metodiků komunitního plánování sociálních služeb v procesu plánování, která přináší nejen metodickou pomoc, ale zároveň nabízí nestranný pohled a možnost zisku aktuálních informací z krajské úrovně.  
Pracovní skupiny
	Při přechodu od sestavování komunitního plánu k jeho realizaci bylo potřeba v první fázi stabilizovat strukturu a chod pracovních skupin. Po sestavení komunitního plánu došlo k odchodu některých členů pracovních skupin a bylo potřeba jejich místa zaplnit tak, aby mohly pracovat dále na realizaci naplánovaných opatření. To se s výjimkami povedlo během září 2007 a tak mohla být práce pracovních skupin na realizaci opatření s mírným zpožděním započata. Mimo běžnou agendu pracovních skupin je potřeba vyzvednout zejména informační roli pracovní skupiny jako místa, kde zazní informace o plánovaných aktivitách, nových službách a dochází k lepší provázanosti sociálních služeb. 
	Pracovní skupina senioři se v průběhu realizace scházela zejména v druhé polovině roku 2007 a následně se činnosti při realizaci jednotlivých opatření chopily zejména jednotlivé zodpovědné osoby. Zde se zejména projevila iniciativa některých členů a zároveň zaneprázdněnost, protože mají zpravidla komunitní plánování nad rámec své pracovní náplně.
	Pracovní skupina pro zdravotně postižené a zdravotně znevýhodněné se pro fázi realizace zeštíhlila na počet pěti členů. Ani to jim však nezbránilo v pravidelném scházení. Realizace většiny cílů byla na bedrech vedoucího pracovní skupiny. Ve výsledném efektu se však nízký počet členů projevil v tom, že jeden z prioritních cílů neměl určenou zodpovědnou osobu a nenašel se subjekt, který by byl schopen jeho zastřešení. 
	Pracovní skupina pro sociálně vyloučené a ohrožené sociálním vyloučením se pro fázi realizace rozrostla o nové členy a stala se tak nejpočetnější. Zároveň byla zvolena novou vedoucí Jana Kotková, DiS. Velký počet členů se ukázal pozitivně zejména v možnostech rozšíření informací mezi jednotlivými členy. Pracovní skupina se scházela také nejčastěji. 
Stávající poskytovatelé
	Obecně lze konstatovat, že se zásadní pohyb ve struktuře sociálních služeb neudál. V rámci stávajících poskytovatelů došlo v několika případech k ukončení poskytování sociálních služeb zejména v návaznosti na zákon o sociálních službách a vzhledem k náročným požadavkům došlo k nepožádání o registraci a ukončení poskytování. V několika případech došlo k ukončení registrovaných sociálních služeb na základě nedostatku financí na jejich provozování nebo náročné zajištění odpovídající kvality. V několika případech došlo k rozšíření služeb u stávajících poskytovatelů.
Rozvojová opatření
Společná opatření
	Prvním z průřezových cílů, které se dotýkají více cílových skupin, je zřízení občanské poradny. Potřeba tohoto typu služby vzešla z pracovní skupiny sociálně vyloučení a ohrožení sociálním vyloučením a vycházela zejména z potřebnosti této služby vzhledem ke značnému zadlužení a potřebě dalších oblastí, které vyžadují specifické poradenství, které není zajištěno jinými službami. Prvním krokem pro realizaci bylo zajištění informací o občanském poradenství, jeho rozsahu a potřebném personální zajištění. Následně byly elektronicky a poté i osobně osloveni jednotliví poskytovatelé sociálních služeb, kteří připadali v úvahu při poskytování této služby. Vzhledem k rozsahu služeb, který musí být v občanské poradně zajišťován, a personálním nárokům se těžko sháněla organizace, která by tuto službu realizovala. Nakonec se však občanské sdružení Darmoděj rozhodlo zaregistrovat tuto službu a v současnosti je podána žádost do dotačního řízení ministerstva práce a sociálních věcí tak, aby se od roku 2010 mohla rozběhnout občanská poradna naplno.  
Dalším rozvojovým cílem bylo zvýšení schopnosti poskytovatelů sociálních služeb žádat o finanční prostředky z grantů EU a státního rozpočtu, které vytvořila pracovní skupina zdravotně postižení a zdravotně znevýhodnění. Toto opatření se po dlouhou dobu vzhledem k chybějícím prostředkům na realizaci komunitního plánování nepodařilo realizovat. Přesto byla ve spolupráci s finančním odborem Městského úřadu Jeseník zajištěna možnost podpory poskytovatelů sociálních služeb sídlících na území města půjčkou na překlenutí prvních tří měsíců roku v rámci revolvingového úvěru, který má možnost čerpat Město Jeseník. 
Posledním opatřením, které míří na více cílových skupin včetně široké veřejnosti, je zpracování koncepce informační podpory poskytovatelů, uživatelů a osob blízkých v oblasti poskytování sociální péče v regionu s důrazem na informace o právech a povinnostech, o dostupnosti jednotlivých sociálních služeb a na informace o možnostech řešení akutní i dlouhodobé situace vyžadující sociální péči. V realizaci tohoto cíle napomohla aktivita Poradenského centra sociálních služeb Olomouckého kraje, které počítalo se zřízením sociálního dispečinku, kde by se zájemci mohli dozvědět potřebné informace, pokud například nemají přístup na internet a obecně nemají dostatek informací k sociální oblasti. Tento záměr měl být realizován v rámci pilotního projektu, k jehož realizaci bohužel s největší pravděpodobností nedojde. Jako určitá náhrada slouží webové stránky komunitního plánování. Zároveň byla vydána brožura Za kým jít, která je základním rozcestníkem v sociální oblasti. V současnosti se připravuje k vydání jednoduchý propagační leták o poskytovatelích sociálních služeb.  
Pracovní skupina senioři
Prvním prioritním cílem pracovní skupiny bylo zajištění komplexní péče pro seniory. Tvořily ji celkem tři aktivity a to zajištění pečovatelské služby na území celého okresu, zajištění pečovatelské služby mimo běžnou pracovní dobu a zřízení poradny pro seniory, jejíž realizace byla následně spojena se zřízením občanské poradny. Nejdůležitějším krokem bylo zajištění fungování pečovatelské služby Charity Javorník, která v roce 2007 nedostala žádné dotace z ministerstva práce a sociálních věcí na provoz. Proto došlo k 1.1.2008 k převzetí provozu pečovatelské služby ve Vidnavě a Velké Kraši (pravidelná spoluúčast těchto obcí na provozu pečovatelské služby), kterou tam zajišťovalo do té doby Středisko pečovatelské služby Jeseník. Téměř ve všech ostatních obcích je fungování pečovatelské služby zajištěno.  Jediné místo, kde v současnosti není zajišťována pečovatelská služba a její potřeba je z důvodu poptávky objektivní, je obec Lipová-lázně. Ta se ale k této problematice staví tak, že tuto potřebu nevnímá a proto ji ani neřeší. Značně problematické je poskytování pečovatelské služby v malých obcích, kde jsou vždy zájemci v řádu několika klientů, což podstatně navyšuje náklady na dostupnost pečovatelské služby. Následně šlo o zajištění pečovatelské služby mimo obvyklou pracovní dobu. Nejprve proběhlo zmapování těchto potřeb a poté bylo požádáno o dotaci z Ministerstva práce a sociálních věcí. Následně se však po přiznání dotace a zřízení této služby ukázalo, že je služba na území města velmi málo využívána a v následujícím roce v ní tak nebude pokračováno. Co se týče poradny pro seniory, tak občanské sdružení Darmoděj již má zaregistrovanou občanskou poradnu a senioři jsou jednou z cílových skupin.
	Akutní potřebou z pohledu pracovní skupiny je zajištění služeb domova se zvláštním režimem, který je určen pro osoby s různými druhy demencí. V tomto cíli bylo realizováno již několik úspěšných kroků. Byl zjištěn předpokládaný počet klientů a následně byl osloven Domov důchodců Javorník, p.o. jako jeden ze subjektů, který by mohl transformovat část lůžek na tento typ zařízení. Transformace stávajícího zařízení se jeví jako nejefektivnější způsob zajištění služby. Proto bylo vstoupeno do jednání s Olomouckým krajem o tomto kroku, který ale vzhledem k současnému stavu financování sociálních služeb k tomuto řešení není nakloněn. 
	Dalším rozvojovým cílem komunitního plánu je zajištění pobytových, ambulantních a terénních odlehčovacích služeb. V první fázi proběhlo zjišťování potřebnosti pobytové odlehčovací služby. Zlaté Hory a Česká Ves nemají potřebu ji zřizovat. Charita Javorník nemá stabilně obsazovaná čtyři lůžka, které mají sloužit k tomuto účelu. Dvě lůžka mělo Soužití 2005, o.p.s., ti však tento typ služby zrušili. Pobytové odlehčovací služby by byly přímo ve městě Jeseník potřeba zhruba čtyři, ale o těch lze uvažovat po realizaci projektu centra sociálních služeb, kde by byly zajištěny pro tento typ služby podmínky. O domovince – denním stacionáři pro seniory - lze také uvažovat až po zajištění odpovídajících prostor v rámci centra sociálních služeb. 
Pracovní skupina zdravotně postižení a zdravotně znevýhodnění
Prvním cílem pracovní skupiny bylo zavedení programu přípravy na život v chráněné bydlení pro osoby s mentálním a kombinovaným postižením a osoby s duševním onemocněním. Ten se skládá z programu přípravy pro život v chráněném bydlení pro osoby s mentálním a kombinovaným postižením a osoby s duševním onemocněním a následně z programu přípravy chráněného bydlení pro osoby s mentálním a kombinovaným postižením na Jesenicku. Vzhledem k tomu, že se zodpovědné osoby za tato opatření pro fázi realizace nemohly nadále podílet na komunitním plánování, tento cíl se prozatím nepodařilo začít realizovat. Přesto se podařilo prosadit do koncepce bydlení v akčním plánu města Jeseník zajištění bytů pro osoby se specifickými potřebami, což by v budoucnu mohlo vést k naplnění tohoto opatření. Chráněné bydlení je poměrně nákladná služba a navíc potenciální uživatelé jsou ve svých potřebách značně rozdílní. Proto se doposud nepodařilo zajistit organizaci, která by byla ochotna tuto službu realizovat.  
Druhým cílem pracovní skupiny byla podpora samostatnosti uživatelů služeb rozvojem sociálních služeb poskytovaných v přirozeném prostředí uživatele. Toto opatření se daří realizovat díky tomu, že občanské sdružení Zahrada 2000 zaregistrovalo službu podpora samostatného bydlení pro cílovou skupinu chronicky duševně nemocných. Pro další období je předpoklad, že bude tato služba podpořena z Individuálního projektu prevence Olomouckého kraje, který by mohl zajistit dostatečnou kapacitu této potřebné služby. 
PS sociálně vyloučení a ohrožení sociálním vyloučením
	První prioritou pracovní skupiny bylo udržení stávajícího poskytovatele, občanského sdružení Darmoděj, které se jako jediné věnuje problematice cílové skupiny uživatelů omamných a psychotropních látek. To se podařilo a navíc sdružení zřídilo nové služby a to doléčovací program a terénní programy. Tím se zajistil komplex služeb, který zajišťuje efektivnější práci s klienty. Vzhledem k počtu klientů, který je dlouhodobě vysoký, se nadále jeví udržení služeb pro tuto cílovou skupinu jako velmi potřebné. 
Další naplánovanou aktivitou byla podpora terénní sociální práce, včetně jejího rozšíření, zkvalitnění, návaznosti a provázanosti poskytovaných služeb. Do června 2008 se podařilo zmapovat síť terénních pracovníků a vytipovat místa, kde je tato služba potřebná a v současnosti chybí. Podporu terénní práce na Jesenicku se podařilo také zapracovat do Individuálního projektu Olomouckého kraje a na základě následné podpory zřídit terénní práci s osobami bez přístřeší. Zároveň se díky Agentuře pro sociální začleňování podařilo zajistit zdarma kurz pro pracovníky v sociálních službách, kteří pracovali nebo mají potenciál pracovat u poskytovatelů sociálních služeb pro sociálně vyloučené nebo ohrožené sociálním vyloučením. Část z absolventů již v době kurzu pracovala na pozici terénního pracovníka.  
Poslední naplánovaný cíl pracovní skupiny bylo zajištění vzniku a provozu služby intervenčního centra, která pomáhá lidem v problematice domácího násilí. Prvním krokem bylo jednání s Olomouckým krajem o potřebě této služby v oblasti Jesenicka a hledání vhodné organizace, která by mohla tuto službu zajistit. Následně vyplynulo z jednání, že se nebude jednat o pobytová lůžka, ale o kontaktního pracovníka, který bude působit ambulantně a terénně. Tuto službu následně zrealizovalo Poradenské centrum sociálních služeb Olomouckého kraje a v současnosti se této problematice věnuje na částečný pracovní úvazek jedna ze sociálních pracovnic.   
V průběhu realizace komunitního plánu byly přidány dva nové rozvojové cíle. Prvním je zřízení azylových domů na Javornicku a Zlatohorsku. Na Javornicku se díky občanskému sdružení Ester podařilo převést několik budov do statutu azylového bydlení. Ve Zlatých Horách se tato v první fázi akutní potřeba změnila a v současnosti se již nejeví jako aktuální. Další cíl byl do místního komunitního plánu implementován ze Střednědobého plánu rozvoje sociálních služeb Olomouckého kraje a jedná se o zřízení lůžek akutní péče při dětských domovech v rámci kraje. V současnosti je již toto opatření realizováno v Olomouci a v jednání je jeho realizace i v rámci Dětského domova Jeseník.

Návazné služby 
	Výraznou potřebou v oblasti okresu Jeseník je zajištění záchranného systému, který by byl schopen zajistit  v případě krize pomoc asistenta na telefonu, který by byl schopen přímo pomoci nebo zprostředkovat například zdravotnickou nebo jinou pomoc. Centrum pro zdravotně postižené Olomouckého kraje již na tomto záměru delší dobu pracovalo a v současnosti provozuje Handi Help linku, kdy je tento systém pomoci realizován skrze síť mobilního operátora. Tato možnost byla poměrně obšírně prezentována v místním tisku a na jednotlivé obce. Je otázka dalších jednání, zda se podaří zrealizovat ještě jiný systém, který by byl například napojen na pult centrální ochrany. 
Jednou z návazných služeb, jejichž absence se jevila jako akutní, byla domácí ošetřovatelská péče, která je poskytována přímo v domácnosti. Při realizaci cíle bylo nejprve jednáno s Marií Schlemmrovou, která již tuto službu provozovala. V současnosti tuto službu realizuje Charita Javorník, která ji rozšířila na území mikroregionu Jesenicko a došlo k propagaci této služby mezi praktickými lékaři. Míra využívání této služby se v dohledné době ukáže. 

Závěr
Realizace komunitního plánu není bezproblémový proces, protože na něj na rozdíl od fáze přípravy dokumentu nejsou zajištěny prostředky v rámci projektu. Přesto se dají najít hmatatelné výsledky ve formě zrealizovaných služeb (občanská poradna, kontaktní pracovník intervenčního centra, azylové domy na Javornicku) a další potřebné služby se nacházejí v různých fázích své realizace. Pro úspěšné naplňování komunitního plánu je velmi důležitá politická podpora a také zapojení všech účastníků, kteří jsou ochotni spolupracovat na realizaci bez nároku na osobní prospěch. To se v současnosti daří a věříme, že tento trend bude pokračovat nadále. 

Příloha č.1: Schválení Komunitního plánu sociálních služeb v obcích regionu
Obec	Datum	Poznámka	
Bělá pod Pradědem	26.9.2007		
Bernartice	13.12.2007	bere na vědomí	
Bílá Voda	27.9.2007		
Černá Voda	24.10.2007		
Česká Ves	13.12.2007		
Hradec - Nová Ves	8.11.2007		
Javorník	21.1.2008		
Jeseník	14.6.2007		
Kobylá nad Vidnávkou	19.12.2007		
Lipová-lázně	17.12.2007		
Mikulovice	23.10.2007		
Ostružná	30.10.2007		
Písečná	23.10.2007		
Skorošice	12.12.2007		
Stará Červená Voda	25.10.2007		
Supíkovice	20.12.2007		
Uhelná	8.11.2007		
Vápenná	10.12.2008		
Velká Kraš	22.10.2007		
Velké Kunětice	16.11.2007		
Vidnava	17.10.2007		
Vlčice	8.10.2007		
Zlaté Hory	29.10.2007		
Žulová	19.3.2008		

Příloha č.2: Tabulka naplnění opatření 
Název pracovní skupiny	Naplněno	Částečně naplněno	Nenaplněno	Celkem	Z toho nových služeb	
Společné rozvojové cíle	2	1	0	3	1	
Senioři	3	4	1	8	0	
Zdravotně postižení a zdravotně znevýhodnění	1	0	1	2	1	
Sociálně vyloučení a ohrožení sociálním vyloučením	3	2	0	5	1	
Související služby	0	2	0	2	0	
Celkem všechny skupiny	9	9	2	20	3	
Míra plnění v procentech	45,0 %	45,0 %	10,0 %	100 %	100 %